5) 
tävät eteenpäin pääsemästä. Siellä asuvat Amatsonit, 
siellä Koiranpäät, siellä Kykloopit, joilla on vaan yksi 
sılmä otsassa. Siellä ovat ne, joita Solinus! kutsuu Hih- 
najalkaisiksi (Himantopodit), jotka hyppäävät yhdellä 
jalalla, ja ne, jotka ravintonaan käyttävät ihmislihaa, ja 
joita sentähden syystä vältetään, enkä niistä samasta syystä 
huoli sen enempää puhuakaan. Kunnianarvoisa Tanskan 
kuningas kertoi minulle myös, että nullä seuduin eräällä 
kansalla on tapana vuoristosta hyökätä alas tasankomai- 
hin, eikä varmuudella tiedetä, mistä se tulee, vaan kerran 
vuodessa tai aina noin parin kolmen vuoden kuluttua he 
tekevät, sanoi hän, äkilliset hyökkäyksensä. Ja ellei heitä 
kaikin voimin vastusteta, he ryöstävät koko seudun ja 
palaavat sitten takaisin”. — Norjan Adam kertoo myös 
rajoittuvan Ripeisiin vuorun, „missä maanpiirikin väsy- 
neenä loppuu“ ?. 
Amatsonien, naisten maan, nimitystä on selitetty 
skandinaavilaisesta kven (kainulainen) sanasta, jota sekoi- 
tettiin toiseen kven (kvinna, nainen) sanaan, ja tätä Nais- 
maata Adam sitten selittää jo kreikkalaisten taruissa kuu- 
luisain amatsonien alueeksi. — Norjalaisissa ja islantilai- 
sissa lähteissä kven nimitys osoittaa Pohjois-Suomen ja 
pohjoisimman Ruotsin asujamia, mutta joskus myös Suo- 
mea ja suomalaisia yleensä, ja kenties tarkoittaa Adam 
Bremeniläisen „Naisten maa“ Kvenlandia käsitettynä koko 
Suomea vastaavaksi?. — Amatsonien maan toisella puo- 
! Roomalainen maantieteilijä 200 luvulla Kr. j. 
? „Ubi et lassus deficit orbis". Op. cit. cap. 224, 228, 231, 232, 238. 
> K. F. Ignatius, Suomen maantiede s. 13 ss. — K. Grotenfelt: 
Mikä oli muinainen Kvenland, „terra feminarum“ (Hist. ark. XX jälk. 
vihko 1906—1908,. Viimemainittu tekijä arvelee myös, että kertomus 
Nat. o. Folk, H. 67, N:o 2. 
