6 
len Adam sanoo asuvan useita kansoja, joiden alue ra- 
joittuu Venäjään. Nimistä päättäen nämät kansat ovat 
suomalaisia heimoja.!. — Mitä Ripeisiin vuorin tulee, 
niin tämäkin tarunomainen käsite alkuaan johtuu kreikka- 
laisista kirjailijoista; yleensä sen voidaan sanoa tarkoitta- 
van tunnetun maailman äärimmäistä pohjois-rajaa, ja sen- 
nimiset vuoret surtyvät maantieteilijäin esıtyksissä yhä 
edemmäs sikäli kuin tunnetun maan piiri laajenee. Adam 
Bremeniläinen näkyy sillä käsittävän Pohjois-Skandinaa- 
vian ja Lapin vuoristoa. 
Kertomus villistä kansasta, joka tullen vuoristosta 
(tai sen toiselta puolen?) teki hyökkäyksiä Ruotsin ja Nor- 
jan alueille, uudistuu usein myöhempäin kirjailijain esi- 
tyksissä. Kenties sillä tarkoitetaan kainulaisten tai karja- 
laisten ryöstöretkiä. 2. 
Hyvinkin etäälle oli keskiajalla ainakin joitakuita 
yksityisiä ja himmeitä tietoja maastamme ehtinyt. Eräs sen 
ajan etevimpään sivistyskansaan kuuluva oppinut, araapia- 
lainen Iprısı, joka eli 1100 luvulla Sisilian kuninkaan Ro- 
Emund vanhan pojan Anundin „Naisten maahan“ tekemästä retkestä 
tarkoittaa jotain Ruotsista Etelä-Suomeen tapahtunutta sotaista yri- 
tystä. — K. B. Viklund on sen sijaan sitä mieltä, että Kvenlandilla 
käsitettiin ainoastaan nykyistä Pohjois-Ruotsia, vieläpä hän luulee, että 
kvenit olivat joku ruotsalainen heimo. (Om kvänerna och deras na- 
tionalitet, Arkiv för nordisk filologi XII, s. 103 ss.) 
! „Longis terrarum spatiis regnant Sueones usque ad terram 
feminarum, supra illas Wilzi, Mirri, Lami, Scuti et Turci habitare 
feruntur usque ad Ruzziam“ (vrt. G. Rein, De vetere Carelia 
ante occupationem suecanam; Y. Koskinen, Suomen suvun mui- 
nais. s. 104). 
? Merenkulkija Ottar oli jo aikoinaan kuningas Alfredille ker- 
tonut kainulaisten ja norjalaisten molemminpuolisista rosvoretkistä. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
