ger II:n hovissa, on jättänyt jälkeensä yleisen maantieteen 
(vuodelta 1154). Siinä mainitaan kaukana pohjoisessa si- 
jaitseva Finmarkin maa, missä on Abrazan kaupunki, jonka 
on selitetty tarkoittavan Aurajokea ja sen varrella sijait- 
sevaa kauppakylää. Finmarkin ohessa mainitaan Tabast 
niminen maa, jossa m. m. on Daghwatan kaupunki. Ta- 
bast tarkoittanee hämäläisten asutus-sijoja. Idrisin esi- 
tyksessä kummittelevat myös Amatsonit, joiden asumalle 
saarelle kuitenkin on vaikea päästä sakean sumun ja kau- 
hean pimeyden tähden, joka vallitsee pohjoisella merellä. 
— Tämän verran siis Euroopan etevimmät oppineet tie- 
sivät maastamme niihin aikoihin, jolloin kristinoppi ensin 
tänne tuotiin. Tietonsa Idrisi varmaankin on saanut nor- 
mannilaisilta hovimiehiltä, joiden esi-isät, alkuaan Pohjois- 
maista tullen, noin yhtä miespolvea aikaisemmin olivat 
laskeneet Sisilian valtansa alle 1. 
Laajemmin puhuu Pohjoismaista ja niiden asukkaista 
eräs toinen keskiajan kirjailija, tanskalainen hengellinen 
Saxo, tunnettu liikanimellä Grammaticus s. o. oppinut (n. 
1150—1216), joka alku-osassa kuuluisaa Tanskan histo- 
riataan kertoelee kansansa sekä muiden skandinaavien 
muinaistaruja?. Hin siinä monesti mainitsee Finnia 
1 Ignatius, Op. cit. s. 16; ©. A. Forsström (Hainari), Suomen 
keskiajan hist. s. 767. 
? Danica Historia libris XVI... auctore Saxone Grammatico ... 
Francofurti a. M. 1576. Painettu ensikerran Pariisissa 1514. — Mui- 
naistaruista puhuttaessa huomautettakoon varsinkin parista kohdasta 
Olavi Pyhän sadussa, joissa Suomea mainitaan. Siinä tavataan Torgny 
laamannin kuuluisa puhe, missä muistutetaan Eerik Emundinpojasta, 
joka oli viikingiretkillään idässäpäin laskenut valtansa alle Suomen, 
Karjalan (Finland, Kirialaland), Viron, Kuurinmaan ja kaikki Itämeren 
rannikkomaat. — Olavi Pyhästä itsestään kerrotaan, miten hän Itä- 
Nat. o. Folk, H. 67, N:o 2. 
