8 
maan sekä Finni, Fynnenses nimisen kansan, jonka kanssa 
Skandinaavian ruhtinaat kävivät alituisia sotia, toisi- 
naan myös hieroivat naimiskauppoja. Sillä eivät kuiten- 
kaan muinaistarut eikä Saxokaan yleensä tarkoita Suomen 
asukkaita, vaan joko lappalaisia tai kenties jotain Pohjois- 
Skandinaaviassa asuvaa suomalaista heimoa; Finnien maa 
näet sijaitsee Ruotsista pohjoiseen. Se kuvaus, minkä 
Saxo antaa heidän elinlaadustaan ja tavoistaan, sopii pa- 
raiten lappalaisun. Finnit ovat äärimmäisen Pohjolan 
kansa, jonka maa tuskin on muiden ihmisten asuttava; 
he ovat erittäin taitavia hiihtäjiä ja metsämiehiä, harrasta- 
vat taikomista, viettävät kuljeksivaa elämää j. n. e.1. 
Samaa kansaa tarkoittanee myös Saxon käyttämä Scric- 
finni nimitys, joka väärä nimen muoto hänen Jälkeensä 
tulee sangen yleiseksi kirjallisuudessa. Heidän maatansa 
kutsutaan Finmarchia’ksi. Sen ohessa Saxo myös käyttää 
Lappia nimitystä, joka vielä Adam Bremeniläiselle on 
tuntematon, ja sen nimisiä maita on kaksikin. Myös 
Biarmit eli Permalaiset hän mainitsee Finnejä lähellä ole- 
vana kansana: joskus on molemmilla sama hallitsija tai 
he ovat ainakin yhteen liittoutuneet. — Tuskin mitään 
merellä rosvoillessaan astui maalle Suomenkin rannikolle ja tunkeu- 
tui erääseen ,Härdalarna“ (?) nimiseen seutuun, missä hän ryösti saa- 
lista. Suomalaiset puolustautuivat paitse asein myös taikakeinoilla, 
ja kuninkaan täytyi pian pyrkiä takaisin laivoihinsa. — Näissä koh- 
din „Finland“ nimitys tarkoittaa silminnähtävästi Suomenmaata (kts. 
H. Ramsay, Finland i Snorre Sturlasons kungasagor, Finsk Tidskrift 
1908; v. 4 s. 295.; J. R. Aspelinin kirjoitus teoksessa Finskt Museum 
V (1898, n:o 5—8, s. 59). — Snorre Sturlasonin „Heimskringlan“, jo- 
hon Olavi Pyhän satu sisältyy, julkaisi ensikerran täydellisenä J. Pe- 
ringskiöld vasta 1697. 
1 Op. cit. Lib. V s. 84. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
