10 
siitä, miten he paetessaan osasivat muuttaa kiven vuoreksi, 
lumipalasen joeksi ahdistavan vihollisen tielle. — Tämäpä 
loihtimisen taito on miltei kuvaavin ominaisuus heillä ja 
sen kautta heidän maineensa leviää etäisinkin maihin, 
mutta myös suomalaiset heimot, jotka niinikään läntisten 
naapureinsa kesken tunnettiin Finnien nimellä, eivät näy 
nauttineen vähempää- taikomistaidon mainetta. 
Ristiretkien kautta nämät naapurimme saivat jon- 
kun verran perusteellisemman käsityksen maastamme, ja 
Ruotsin historiallisen kirjallisuuden aikaisimmissa muisto- 
merkeissä, munkkitarinoissa ja kronikoissa, tehdään näistä 
tärkeistä yrityksistä selkoa. Elävin värein kuvaa esim. 
ÉERIKINKRONIKAN tekijä Birger Jaarlin retkeä hämäläisiä 
vastaan, sotavarustuksia, pakanoista saavutettua voittoa 
sekä kristinuskon ja Ruotsinvallan perustamista maahan, 
joihin alistumalla asukkaat saivat pitää henkensä, vapau- 
tensa ja omaisuutensa. — Mainittu kronikka on syntynyt 
noin 1320:n vaiheilla 1. 
Venäläiset lähteet tietävät myös jotain mainita suo- 
malaisista heimoista, etenkin karjalaisista, joiden kanssa he 
olivatlähemmissä, milloin ystävällisissä, milloin vihamielisissä 
tekemisissä. Vanhimmassa venäläisessä kronikassa, jonka 
tekijäksi tavallisesti sanotaan kiovalaista munkkia Nesro- 
RIA (n. 1056—1116)2 mainitaan venäläisille veronalaisten 
kansojen joukossa Tshudit, jolla nimityksellä siinä pai- 
kassa luultavasti tarkoitetaan virolaisia ja karjalaisia. Nov- 
1 Schück-Warburg, Illustr. Svensk litt. hist. I, 155 ss. „Suuri 
riimikronikka“, johon Eerikin kronikka sisältyy, painettiin ensin epä- 
täydellisenä Messeniuksen toimesta 1615, ja 1674 sen julkaisi J. Ha- 
dorph ensi kerran täydellisenä. 
2 Painettu ensi kerran Pietarissa 1767. 
. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
