11 
gorodin aikakirjat kertovat paljon tämän valtion ruhtinas- 
ten tekemistä retkistä Jäämien eli hämäläisten maahan sekä 
seuraavista Suomen omistusta koskevista taisteluista ruot- 
salaisten kanssa. Sum nimisella heimolla, mikä joskus mai- 
nitaan ruotsalaisiin ja Jäämeihin lüttoutuneeksi, on luul- 
tavasti ymmärrettävä varsinais-suomalaisia 1. Venäläisetkin 
lähteet puhuvat Kainulaisista ja Kainuunmaasta (Kajanskaja 
semlja) v:sta 1431 alkaen ja näkyvät sillä käsittävän poh- 
joisen Pohjanmaan ?. 
Itäistenkin naapuriemme aikakirjoissa kerrotaan suo- 
malaisten (Tshuudien) taikomisesta ja henkien manaami- 
sista 3. 
Että Suomen tai suhen rajoittuvien seutujen asuk- 
kaat varsinkin loitsutaidostaan olivat tunnetut muuallakin 
paitse lähimpäin naapuriensa keskuudessa, osoittavat laa- 
jalle levinneet kertomukset heidän harjoittamastaan tuu- 
lenkaupasta. Vanhin tunnettu sellainen kertomus lienee 
se, joka on säilynyt julkaisemattomassa maantieteellisen ni- 
mikirjan tapaisessa teoksessa „GEOGRAPHIA UNIVERSALIS“, 
jonka tekijä eli 1200 luvulla, mutta ei ole nimeltään tun- 
nettu + Melkein sanasta sanaan näyttää tämän kertomuk- 
sen kopioineen 14:n vuosisadan keskivaiheilla elänyt eng- 
lantilainen fransiskaanimunkki BARTHOLOMEUS GLANVIL (B. 
ANGLICUS) teoksessaan nimeltä , Tractatus de proprietatibus 
1 G. Rein, De vetere Carelia ante occupationem suecanam s. 10, 
20, 29, 67; Sama, De gente Sumorum in annalibus russicis commemo- 
rata. Tämä kansa otti esim. osaa retkeen Novgorodia vastaan 1240. 
? K. Grotenfelt, mikä oli muinainen Kvenland, s. 97. Vrt. 
Akiander, Utdrag ur ryska annaler, Suomi 1848, s. 145, 161. 
3 Akiander, Op. cit. s. 21. 
+ Kts. prof. J. R. Aspelinin tiedonantoa teoksessa Suomen 
museo XII (1905), N:o 1, s. 46. 
Nat. o. Folk, H. 67, N:o 2. 
