17 
taan m. m sitä, että siinä keskiajan käsityksen mukaan 
Pohjois-Eurooppa, s. o. Skandinaavia ja siihen rajoittu- 
vat maat, on yhteydessä Grönlannin kanssa! Skandinaa- 
via ynnä Suomi ovat siinä yhtenä suurena niemimaana 
(eli saarena?), jonka pääsuunta on idästä länteen ja joka 
idässä yhtyy vielä suurempaan mannermaahan. Niemimaan 
itäisimmässä osassa asuvat „findlandi“, suomalaiset, ja hei- 
dan pohjoispuolellansa „findhlappi“ eli Suomen lappalaiset. 
Niemimaan pohjoispuolella on Jäämeri, jonka eri osilla on 
eri nimensä (Quietum mare, Congelatum mare y. m.) ja 
sen länsipuolella taas Atlantin valtameri („Vesthaf“). Suu- 
rempi mannermaa kaareutuu Jäämeren pohjoispuolella län- 
teen päin aina „Länsimeren“ taakse. Mantereen itäisim- 
mässä kolkassa asuvat „wildhlappelandi“ eli villit lappa- 
laiset, sen läntisimmässä osassa taas, „Länsimeren“ takana 
ja vastapäätä Islannin saarta, on Grönlannin maakunta 
(,Gronlandia provincia“). Ja pohjoispuolella Grönlantia 
on „uskottomain karjalaisten maa, kauimpana pohjoisessa“, 
(Carelorum infideliu(m) regio maxi(m)e septe(n)t(ri)onal(is). 
Nähtävästi tarkoitetaan tällä Vienan karjalaisia 2. 
hempaan karttaan, 1300 luvulta, jonka originaali säilytetään Parmassa, 
vaan josta jäljennös tavataan Romanzow’in kirjastossa Pietarissa, viita- 
taan Hist. Ark. V s.51. Tässä kartassa Turun kaupungin sijassa on nimi 
„Turom“; sen ympäristöä kutsutaan „Turoma“ksi, Suomenlahden nimi 
on „Mare Hochlandiae* ja Venäjää sanotaan „Rurima“ksi. Suomen 
asemasta ja muodosta tässä kartassa ei kuitenkaan lähteessämme an- 
neta mitään lähempiä tietoja. 
1) Tämä omituisuus perustuu kenties alkuaan pakanuusajan my- 
tologisiin käsityksiin (Ahlenius, Landskonturer o. hafsvidder s. 54). 
Maa-yhteys ei kuitenkaan ole täydellinen, koska niemimaata näyttää 
kapea joen tapainen väylä eroittavan mannermaasta. Clavuksen kartta 
on jäljennettynä Forsströmin teoksessa. 
?) O. A. Forsström Op. cit. 768, 769. 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 2 
