18 
V. 1482 painettiin Ulmissa uusi laitos Ptolemaion 
kosmografiaa, johon saksalainen, Reichenbach’in luostarin 
munkkı Nicozaus GERMANUS eli, niinkuin häntä tavallisesti 
kutsutaan, Nicozaus Donis (7 n. 1471) oli purtänyt kartat. 
Skandinaaviaa kuvataan siinä läntiseen suuntaan ulone- 
vaksi niemimaaksi, jota kapea kannas yhdistää Itä-Euroop- 
paan. Niemimaan itäisimmässä osassa on „Einlandt“, näh- 
tävästi sama kuin Finlant, joten sis tässäkään kartassa ei 
ole mitään tietoa Pohjanlahdesta, joka erottaa Suomea 
Skandinaaviasta. Vhdistävän kannaksen itäosassa on 
.findlappelant“ eli Suomen Lappi. Skandinaavian niemi- 
maan pohjoispuolella ja yhdensuuntaisesti sen kanssa kul- 
kee toinen kapeampi niemimaa, jonka läntistä osaa sano-, 
taan Grönlanniksi (,Engronelant“) ja itäosaa villien lap- 
palaisten maaksi (,,Pilappelant“). — Jotenkin sama Suomen 
(.Finlant“) asema on myös nürnbergiläisen HARTMANN 
ScHEDEL'IN (1440—1514) v. 1493 ilmestynyttä maailman- 
kronikkaa seuraavassa kartassa 1); siinäkin Skandinaaviaa 
ynnä Suomea yhteisesti käsittävä niemimaa on yhtey- 
dessä Grönlannin kanssa. Tämän kronikan tekstissä ei 
Suomea mainita; Ruotsista annetaan vain muutamia har- 
voja tietoja, nekin sangen vääriä ja sekavia. 
Seuraavana aikana, 1500 luvulla, maantieteelliset ka- 
sitykset Suomesta yhä selvenevät ja varmistuvat. Huo- 
mautettakoon tässä jo, että nuo ennen mainitut, merenkul- 
kijain käytännöllistä tarvettaan varten valmistamat matka- 
oppaat eli purjehdusosoitukset (itineraariot) olivat tär- 
keänä aineksena ja lähteenä niille maantieteilijüille, jotka 
uuden ajan alussa ryhtyivät karttoja valmistamaan Itäme- 
!) Hartmann Schedel, Buch der Croniken und geschichten (Nürn- 
berg). Alkuteos on latinalainen. 
Bidrag t. känned. af Finl 
