| 
19 
ren rannikkomaista. Varsinkin Suomen etelärannikko tuli 
tunnetuksi, sitä myöten kuin noiden kauppiasten, enim- 
mäkseen saksalaisten tai hollantilaisten, tavallinen matka 
kulki Venäjälle päin. 
Luokaamme nyt silmäys muutamiin renessansiaikaa 
edustaviin kosmografisiin sekä muihinkin teoksiin, joissa 
Suomea mainitaan. — Tällöin on huomattava, että vaikka 
mainittuun aikaan suuri askel otetaankin eteenpäin Pohjois- 
Euroopan seutujen tuntemisessa, ja vaikka varsinkin on kii- 
tettävä se tiedonhalu ja harrastus, joka saattoi tälläkin alalla 
pyrkimään totuuden perille, niin kauanpa vielä keskiajan 
perintönä taipumus taikauskoon hämmensi tieteellistä näköä, 
ja liiankin usein tapaamme vieläriippuvaisuutta Juurtuneista 
käsityksistä ja vanhemmista kirjailijoista. Niinpä Hambur- 
gin kanukki ALBERT Krantz (KRANZIUS, synt. n. 1440 
tal 1450, Ÿ v. 1517) on kuvauksessaan pohjoismaisista val- 
takunnista eli Tanskan, Ruotsin ja Norjan kronikassaan 
alvan riippuvainen Adam Bremeniläisestä sekä Saxosta 
siihen aikaan nähden, jota heidän teoksensa käsittävät 1. 
Suomesta hän ei tiedä juuri enempää kuin mainitut keskiajan 
kirjailijat; hän puhuu kuten Adamkin vain ,Scritenfin- 
neistä“, joiden pääpaikkana on Halsingland, sekä noista kam- 
moittavista Ripeisistä vuorista, joista hurja kansa tekee hyök- 
käyksiään. Ripeisten vuorien toisella puolen asuvat venä- 
! Alberti Kranzii rerum germanicarum historici clariss. Reg- 
norum Aquilonarium, Daniae, Sueciae, Norvagiae Chronica . . . Fran- 
cof a. M. 1575. Ensimäinen painos ilmestyi tekijän kuoltua, vasta 
1546. Krantzia, joka on tunnettu Pohjois-Saksaa koskevista historialli- 
sista ja kirkkohistoriallisista teoksistaan, pidettiin suuressa arvossa ja 
käytettiin myös valtiotoimissa. Hän oli m. m. tuttavuudessa Hemming 
Gad’in kanssa. 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
