20 
läiset 1. Ainoastaan jossakussa paikassa Krantz puhuu 
Suomesta — mikä tietysti ei todista hänellä olleen oikeaa 
käsitystä sen asemasta — nimittäin kertoessaan, miten Al- 
brekt kuningas purjehti „Phinnia“ nimiseen maahan kukis- 
taakseen siellä kansan vastarinnan, jolla tarkoitetaan tä- 
män kuninkaan käyntiä maassamme vv. 1364-65 2. 
Mahdollisesti Krantz tässä seuraa ruotsalaista Erıcus 
OLar nimistä kronikoitsijaa (Erıcus UPSALENSIS + 1486). 
Hänen teoksensa, joka valmistui 1470, oli suhen aikaan vain 
kasikirjoituksena tunnettu, sillä se painettiin vasta 1615 Mes- 
seniuksen toimesta3. Ericus, jonka teos, vastakohtana van- 
hemmille ruotsalaisille kronikoille, osoittaa pyrkimystä var- 
sinaiseen historiankirjoitukseen, väittää muuten Suomesta, 
että se ennen ruotsalaista valloitusta oli itsenäinen ku- 
ningaskunta, jota väitettä useat myöhemmät historioitsijat 
toistavat 4. 
Vähän enemmän kuin Krantz mainitsee Suomesta 
eräs puolalainen maantieteilijä, Krakovan kaniikki MATTIAS 
MIECHOVILAINEN (M. DE MecnHovıA), joka eli 1400 luvun 
loppu- ja 1500 luvun alku-aikoina. Hänen kuvauksensa 
„Aasialaisesta ja Eurooppalaisesta Sarmatiasta“ (Puolasta 
ja Venäjästä sekä niiden lähimaista) v:lta 1518 tarjoaa esi- 
merkin sitä, mitä ulkomaan oppineissa piireissä tiedettiin 
1 „A Riphaeis in Austrum Russi morantur“ (Esipuhe Ruotsin 
kronikkaan, s. 203). 
2 Op. cit. s. 316. 
>? Historia Suecorum Gothorumque Stocholmiae 1615. Siinä pu- 
hutaan Albrektin retkestä Suomeen siv. 250, 251. 
+) Op. cit. s. 9. Ericus Olai käsittää vielä Finlandia nimellä ai- 
noastaan Varsinais-Suomea ja mainitsee sen läheisyydessä olevina 
alueina maakunnat Tavastia, Carelia, Lapponia, Nylandia, Ostrobotnia, 
Alandia. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
