39 
pones), mikä käyttö tästälähin tulee tavalliseksi ulkomaan- 
kin kirjallisuudessa. Viimemainitun kansan isänmaa on 
Lappia, eri maakuntia ovat kartassakin näkyvät Biarmia 
ja Scricfinnia. — Nimitys Finlandia ei käsitä Pohjanmaata, 
vaan Olaus, noudattaen siihen aikaan yleistä käsitystä, lu- 
kee sen Bothnia maakuntaan kuuluvaksi. 
Että Suomi muodosti osan Ruotsin valtakunnasta, 
mutta että siinä asui erityinen kansa, jolla oli oma kie- 
lensä, näistä seikoista saattoivat ulkomaalaiset Olaus Mag- 
nuksen teoksesta saada selvän ja varman käsityksen. Suo- 
menkieli luetellaan näet yhtenä niistä viidestä kielestä, 
joita käytetään Pohjoismaissa, muut ovat lapin-, ruotsin-, 
venäjän- ja saksankielet!. Muuten Olauskin uudistaa sen 
vaitteen, että Suomi ennen ruotsalaista valloitusta ja kris- 
tinoppiin käännyttämistä oli itsenäinen kuningaskunta. 
Suomi on hänen mukaansa 300:n saksalaisen penin- 
kulman pituinen ja 60:n levyinen 2. — Maamme luonnonsuh- 
teista annetaan verrattain harvoja tietoja, niinpä järvistä mai- 
nitaan ainoastaan „Pienthe“ sekä , Lacus albus“. Kuten mai- 
nittiin on Carta marinassa kuitenkin useampia suomalaisia 
paikannimiä, joten puutteellisuus tässä suhteessa tulee jon- 
kun verran korvatuksi. — KEläinkunnan edustajia, joita 
nınikään kartassa tavataan, mainitaan useita, niin esim. 
puhuttaessa hylkeenpyynnöstä Pohjanlahdessa sekä kalas- 
tuksesta ja linnustuksesta Suomen järvissä ja rannikoilla 3. 
Karhun metsästykselle Olaus omistaa useita lukuja. Eri- 
tyisesti kehutaan Suomen hevosia, ja koiria sanotaan käy- 
tettävän sodissakin + | 
imo, IY. Echo, 4b 
? Lib. III, praefatio. 
Sib. XIX, cap. 45. Lib. XOX, cap. 1, 2,3, 2 y.m. 
= Lib. XT, cap. 13 ‘Libs VIL, cap. 8 
Nat. o. Folk. H. 68, N:o 2. 
