41 
jonka läheisyydessä varsinkin pyydetään lohia. Sinne ko- 
koontuu kauppiaita ympärillä olevista maista, suomalaisia, 
ruotsalaisia, norjalaisia, lappalaisia ja venäläisiä (, Russi 
albi“, Venäjän karjalaisia?), viimemainitut usein pitkällä 
matkallaan laahaten veneitänsä kankaiden poikki toisesta 
vedestä toiseen, kuten myös kartassa havainnollinen kuva 
esittaa 1. 
Suomen kaupungeista Olaus mainitsee Turun ja Vii- 
purin, linnoista sitäpaitse Savonlinnan ja satamapaikoista 
Hangon?. Tämä vumemainittu on muka niin oivallinen 
ja turvallinen, ettei sen vertaista ole pohjoisissa merissä. 
Sen satamaa sanotaan puoliympyrän muotoiseksi ja kal- 
lioitten ympärüimäksi, joihin goottilaisten ja svealaisten 
muinaiset kuninkaat ovat piirtäneet vaakunamerkkinsä 
urostöittensä ikuistuttamiseksi. Olaus Magnus on siten 
ensimäinen kirjailijja, joka on huomauttanut Hankoniemen. 
läheisyydessä löytyvistä vanhoista kivikirjoituksista 3. 
1 Eıb. XX, cap. 1—2. 
? Carta marinassa mainitaan sitäpaitse Porvoo, Rauma ja Ulvila 
sekä linnoista Raasepori y. m. 
> Hangon satamaan on, kuten yllä (siv.9) mainittiin, Olaus Magnus 
myös sijoittanut Saxon kertomuksen Alfin ja Alfhildan kohtauksesta 
(Lib. V, cap. 27). Myös Johannes Magnus kertoo saman tarun, hän 
mainitsee kuitenkin vain tämän kohtauksen tapahtuneen jossain Suo- 
men etäisimmässä kolkassa („in extremis Finningiae seu Finlandiae 
recessibus“. Hist. de Gothorum Sueonumque regibus Lib. VII, cap. 8). 
Luultavasti Johanneksen teoksesta tämän aiheen sittemmin on saanut 
,Alfo in Finlandia“ nimisen itaalialaisen laulunäytelmän tuntematon 
tekijä, joka näytelmä ilmestyi Trevisossa 1686 ja lienee ainoa tunnettu 
ulkomainen draama, ainakin niin vanhalta ajalta, missä toiminta on 
Suomeen sijoitettu, näyttämöpaikaksi ilmoitetaan niet: „Abo, metropoli 
della Finlandia" (kts. prof. W. Söderhjelm, Ett italienskt musikdrama 
fran 1600 talet med nordiskt ämne och finsk skådeplats. Sv. litt. skp:s - 
Nat. o. Folk, H. 67, N:o 2. 
