42 
Suomalaisten sotaista kuntoa, varsinkin jousimiesten 
-taitoa, ylistetään, ja jotenkin tarkasti kuvataan heidän me- 
nettelyänsä taistelussa, aseitaan, varustuksiaan y::m.! 
Naapureinsa venäläisten kanssa, joiden ryöstönhalua ja pe- 
tollisuutta moititaan, käyvät suomalaiset alituisia rajarlitoja. 
Hallintoa Olaus Magnus koskettelee vain vähän. 
Maassa on Ruotsin kuninkaan käskynhaltijoita, jotka 
_yleensä tunnollisesti täyttävät tehtävänsä. Kansalla on, ku- 
ten muidenkin maakuntien asukkailla, oikeus käydä itse 
kuninkaan luona valittamassa tuomarien päätöksistä ?. 
Erityisellä mielenkiinnolla hän sitävastoin kertoo suo- 
malaisten, varsinkin pohjalaisten, taikataidosta 3. Viela 
pakanoina ollessaan he harjoittivat varsinkin tuulenkaup- 
paa, josta hän tekee selkoa samaan tapaan kuin yllämainit- 
semamme kirjailijat+. Kristinuskoon käännyttyänsä eivät 
suomalaiset enää, ainakaan julkisesti, noitatemppujansa 
harjoita, niin Olaus vakuuttaa, mutta toiset hänen lausun- 
noistaan näyttävät sotivan tätä vastaan. Lappalaistenkin 
loitsutaidosta hän tietää paljon kertoa, ja vaikka hän kyllä 
selvästi erottaa molemmat kansat toisistaan, mainitaan ne 
förh. o. upps. 21, 1907. Helsingfors 1908). Olaus Magnuksen teoksesta 
oli jo sata vuotta aikaisemmin Torquato Tasso osaksi saanut aiheen 
„I re Torrismondo“ nimiseen näytelmäänsä (v:lta 1587). Nämät seikat 
todistavat osaltansa myös, että Magnus veljesten teoksia kylläkin tun- 
nettiin, varsinkin Itaaliassa, missä ne olivat ilmestyneet. 
1 Tab. IV, cap. 4 Lib. XI, cap. 13, 14. 
? Lib. VIII, cap. 26. Lib. XI, cap. 15. 
3 Lib. III, cap. 16 ss. 
+ Vielä niin myöhäisen kirjailijan kuin saksalaisen E. G. Hap- 
pelin (Happeliuksen) teoksessa Denckwürdigkeiten der Welt, Hamburg 
1683, tavataan kappaleessa „Der Finnische Zauberer“, T. III, s. 484 
tämä Olaus Magnuksesta lainattu juttu. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
