48 
_Ruotsiin saapunut, ja että han edellisessä maassa oli jon- 
kun ajan hallinnut. Kuitenkin voitiin hänen teoksestaan 
-saada edes jonkunlainen tosiasiallinenkin käsitys maamme ai- 
kaisemmista vaiheista. Mainittuaan, miten suomalaiset vielä 
pakanoina ollessaan likkuivat merirosvoina Ruotsin ran- 
tamailla, Johannes Magnus kertoo tarkemmin maahamme 
tehdyistä ristiretkistä. Hän tietää, että Eerik Pyhä (jonka 
retken hän sijoittaa noin 1150:n seutuihin) voitti suoma- 
laiset vasta hyvin verisen taistelun jälkeen 1. Kääntyes- 
sään kristinuskoon suomalaiset saivat pitää vapautensa ja 
omaisuutensa, ja he ovat, hän sanoo, niin lujasti pysy- 
neet silloin antamassaan lupauksessa, että heitä aina on 
pidetty mitä paraimpina kristittyinä ja mitä uskollisim- 
pina Ruotsin kuninkaan alamaisina ?. Ristiretkien yhtey- 
dessä kerrotaan Hämeen ja Viipurin linnojen perustami- 
sesta sekä sutä, miten nämät retket aiheuttivat pitkällisen 
taistelun venäläisten kanssa Suomen omistuksesta. — Sel- 
vemmin kuin mitä veljensä mainitsee, Johannes Magnus 
viittaa suhen, etteivät Ruotsin hallituksen virkamiehet 
-aina kohdelleet asukkaita hyvin 2. 
Zieglerin ja Olaus Magnuksen lähin seuraaja Poh- 
jois-Euroopan kartoittamisessa ja kuvaamisessa on SEBAS- 
TIAN MÜNSTER (Munstervs)?®. Han oli etevä ja monipuo- 
linen mies, jolla oli paljon tuttavuuksia oppineiden pii- 
reissä ja joka laajan kirjevaihdon kautta — m. m. myös 
1 Lib. XIX, cap. 3. Lähteinään hän on tällöin, paitse muita 
vanhempia kronikoita, saattanut käyttää myös Ericus Olain esitystä. 
2 ALih= XIX, ÖR Ia 
3 Hän syntyi Ingelheimissä 1489, opiskeli Heidelbergissä, Tübinge- 
.nissä ja Wienissä sekä kuoli hepreankielen professorina Baselissa 1552. — 
Vrt. J. Ailio, Suomi Seb. Münsterin 1500 luvun alkupuolella ilmesty- 
neessä kosmografiassa (Suomen Museo VI N:o 6, s. 85). 
Bidrag t. känned af Finl. 
