20 
Pohjois-Jäämerestä. — Monta tämän kartan suomalaisista 
paikannimistä on vaikea tuntea. 
Münster väittää, ehkä Johannes Magnuksen mukaan, 
etta Suomi on kauniimpi ja hedelmällisempi Ruotsia, koska 
se enimmäkseen on pinnaltaan tasaisempaa eikä yhtä rä- 
meistä. — Paitse sitä, mikä hänen tekstissään muuten on 
lainattu Zieglerilta tai Olaus Magnuksen kartasta selityk- 
sineen, hän vielä antaa muutamia toisiakin tietoja Suo- 
mesta, jotka hän kenties on saanut Yrjö Normannilta 1: 
Kaksı etevintä kaupunkia, Turku ja Viipuri, ovat kab- 
deksan päivänmatkan päässä toisistaan; niistä edellinen, 
joka ei sijaitse kaukana Uplannista, on huomattava piis- 
panistuimestaan ja jälkimäinen venäläisten kanssa harjoit- 
tamastaan kaupasta sekä linnoituksestaan. Ruotsin kunin- 
gas on asettanut Suomeen kolme voutia, joista yksi hal- 
lıtsee Viipurissa, tomen Porvoossa Suomenlahden ja kol- 
mas ,Chronenburg“issa (Kronoborgissa s. 0. Hämeeñlin- 
nassa) „Pienthe“ järven rannalla. — Huomattava on vielä, 
mitä Münster tietää maamme kieliseikoista. Ruotsinkieltä 
käytetään rannikko-alueella, joka ulottuu Viipurista, (missä 
paljon venäjää puhutaan), Porvooseen tai Sipooseen saakka, 
sisimaassa sen sijaan suomea ja näitten alueitten raja- 
seuduilla kumpaakın kieltä 1 Sutä syystä muutamin paikom 
ı Finlandia s. 846 ss. painoksessa Cosmographia universalis libris 
VI in quibus... deseribuntur omnium habitabilis orbis partium situs 
propriaeque dotes ete. Auctore Sebastiano Munstero. Basil. 1550. — 
Tahan Suomen esitykseen kuuluu kuva, missä vasemmalla mies kyntaa 
hevosella, oikealla näkyy lehmälauma ja taustassa on kylä. 
> „A Viburgo, ubi magna ex parte Sclavonice loquuntur, usque 
ad Borgam aut Sibbonem iuxta littus maris utuntur hodie lingua 
suecica, in mediterraneis vero versus septentrionem propriam habent 
linguam. In limitibus autem utramque tenent“ (s. 846). 
Bidrag t. känned. af Finl. 
