94 
Itäosa Skandinaaviaa ja Suomi ovat Mercatorin teok- 
sessa purretyt ,Carta marinan“ mukaan, (sitä vastoin Norja 
Zieglerin mukaan), ja Suomen teräväkulmainen muoto on 
sinä tehty vieläkin suipommaksi, nin että Viipuri Suo- 
menlahden koilisimmassa pohjukassa on sijoitettu samalle 
leveysasteelle kuin pohjoisosa Merenkurkkua, jonka täh- 
den Mercatorin kartassa ainoastaan kapea kannas erottaa 
Suomenlahden eräästä Pohjois-Jäämeren etelään päin pis- 
täytyvästä lahdesta s. o. Vienanmerestä, minkä muoto 
ei kuitenkaan vastaa todellisuutta. Rajajokena Suomen 
ja Venäjän valilla on „Polna“, joka, kuten mainittiin, ta- 
vataan myös Herbersteinin kartassa ja esityksessä v:lta 
1549. — Yleensä Mercatorin kartta kuitenkin osoittaa edis- 
tystä, se kun voittaa Carta marinan varsinkin astemää- 
rayksun nähden. Sita ilmestyikin pian uusia mukaelmia, 
kuten GASTALDIN kartta Koillis-Euroopasta (Venetsiassa 
v. 1568). 
Mercator itse julkaisi 1569 uuden maailmankartan !. 
Siinä Skandinaavian ja Suomen muoto on muuttunut: 
Pohjanlahti on näet tullut paljoa kapeammaksi ja suun- 
tautuu nyt enemmän lounaisesta koilliseen. Suomenlahden 
muoto sen sijaan on pääasiassa pysynyt samana kuin en- 
nen. Topografinen aines Suomella on niinikään säilynyt 
yleensä sellaisena kuin 1554:n vuoden kartassa. 
Mercator kuoli 1594, mutta seuraavana vuonna, 1595, 
ilmestyi jo taas uusi kokoelma hänen karttojaan hänen poi- 
kansa RumoLpus MERCATOR'IN toimesta. Siihen kuuluvassa 
Pohjoismaita esittävässä kartassa huomataan selvästi, mitä 
Suomenlahden muotoon tulee, Waghenaerin merikorttien 
1 Tässä hän muuten, mitä Pohjois-Eurooppaan tulee, suureksi 
osaksi noudattaa n. s. Zeno-karttaa ja sen erehdyksiä. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
