Qt 
=] 
tuntemista — huomataan niinikään Englannin lähettilään 
GILES FLETCHER'IN kertomuksessa Venäjästä, jossa maassa 
hin kävi Elisabet kuningattaren toimesta v. 15881. Äänis- 
joki, joka laskee Solovetin (Äänis-)lahteen, yhtyy hänen 
mukaansa Volock (Volchow-, Olhava-?) jokeen, joka muka 
juoksee Suomen lahteen („The Finland sea“) Jaaman luona. 
Tätä tietä hän sanoo venäläisten kulkeneen. — Venäjän 
Karjalasta Fletcher antaa joitakuita tietoja; hän kertoo 
sieltä saatavan rautaa ja erästä kivenlajia, nimeltä „slude“ 
(kille? külleliuske?), jota voi vuolla esim. lyhtyihin käy- 
tettäväksı, se kun näet on läpikuultavaa ?. 
Hollantilaiset esiintyvät, kuten tunnettu, näihin aikoi- 
hin englantilaisten kilpailijoina Pohjois-Jäämerellä ja Ve- 
näjän kaupassa, ja heidänkin löytömatkojensa perustuk- 
sella on laadittu karttoja. Varsinkin on niihin toimittanut 
aineksia SIMON: van SALINGEN niminen kauppias, joka 
vuosina 1567 ja 1568 kulki hollantilaisen kauppakomppa- 
nian asioissa matkoilla Lapissa, Karjalassa ja Venäjällä, 
matkustaen keväisin ja syksyisin veneessä, talvella taas 
poronkyydillä 3 Kun Espanjan Filip II saatuaan Portu- 
galin valtaansa 1580 sulki Lissabonin sataman hollantilai- 
1 Of the Russe Common Wealth or maner of Governement by 
the Russe Emperours... with the manners and fashions ofthe people 
of that Countrey ete. London 1591 (sisältyy teokseen: Russia at the 
close of the sixteenth Century, edited by Edw. A. Bond, London 1856). 
= (Ojon (ann ee fp 13.2142 
3 Ahlenius, s. 91. — Suomea esittävä osa van Salingenin kar- 
tassa (v:lta 1601) on sangen huomattava: siinä on kyllä toiselta puo- 
len Vienanmeri ja toiselta puolen Suomenlahti jotenkin oikein ku- 
vattu, mutta etäisyys näiden kahden meren välillä on laskettu aivan 
liian pieneksi, joten Suomi jää niiden väliin omituisen kapean kannak- 
sen muotoisena. (Kts. Oma maa I, 123). 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2, 
