60 
toimittaja oli RIKARD SLoETBom, kotoisin Deventeristä. 
Tämä painos eroaa edellisistä sinä, että Sloetbom purjeh- 
dusselityksiin on liittänyt Iyhyitä maantieteellisiä kuvauk- 
sia eri seutujen luonnosta, tuotteista, kaupasta ja elinkei- 
noista?. Nämät tiedot ovat, mitä Skandinaavian maihin 
tulee, osaksı lainatut Zieglerin, Olaus Magnuksen ja Mün- 
sterin teoksista, osaksı taas saadut hollantilaisten merimies- 
ten ja kauppiasten kertomuksista. Ne ovat osoituksena 
siitä, että tähän aikaan. vilkkaamman kauppayhteyden 
kautta tieto näistä maista ja halu niihin tutustua olı Hol- 
lannıssa kasvanut entistä suuremmaksı. 
Suomea koskevassa esityksessään Sloetbom näkyy 
pääasiallisesti seuraavan Münsteriä. Suomi, hän sanoo, on 
herttuakunta, joka kuuluu Ruotsin valtakuntaan ja sijaitsee 
Itämeren äärimmäisessä pohjukassa. Maa ei ole nin vuo- 
rinen eikä rämeinen kuin Ruotsi. Turku ja Viipuri maini- 
taan, kuten Münsterinkin teoksessa: jälkimäinen kaupunki 
harjoittaa kauppaa Venäjän kanssa ja on itäisin Itämeren 
satama, johon laivoilla voi päästä. — Vielä kerrotaan Sa- 
vonlinnasta Olaus Magnuksen sekä maamme kielioloista 
Münsterin mukaan. 
Waghenaerin toinen suuri merikortti-kokoelma on ni- 
meltä ,Thresoor der Zeevaerdt“ ja ilmestyi Amsterdamissa 
v. 1592. Se on laajempi ja täydellisempi kuin edeltäjänsä. 
Eräässä siihen kuuluvassa purjehdusselityksessä mainitaan 
Ahvenan meri ja Pohjanlahti seuraavalla tavalla: , Bostel’in 
(Bogskärin?) ja Ahvenan saarien („die Eylanden van Alandt“) 
valillé on Ahvenan meri, jota (?) kutsutaan Pohjanlah- 
deksi „die Noordtbodem“, ja se ulottuu nin kauas sisään 
Suomeen, että laiva hyvällä myötätuulella tuskin videssä 
! Ahlenıus s. 115, 116. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
