62 
vaikka nimellisesti keisarın lähettiläänä, mainitun veljes- 
kunnan jäsen ANTONIO Possevino Ruotsiin ja vupyi siellä 
seuraavaan vuoteen saakka!. Tarkoituksena hänellä oli 
vaikuttaa siihen, että tämä valtakunta ja lähinnä sen hal- 
litsija, Juhana III, jolla tiedettiin olevan taipumusta siihen, 
jälleen palaisivat katolisen kirkon helmaan. Possevinon tuu- 
mat tosin eivät lopultakaan onnistuneet, vaikka hän kyllä 
myöhemminkin kerran, vv. 1579—80, oleskeli samassa tarkoi- 
tuksessa Ruotsissa, ja vaikka yksityisiä henkilöitä Inttyikin 
katolisuskoon. Mutta ainakin yhdessä suhteessa hänen 
matkoillaan on huomattava tulos: Possevino ehti näet tutus- 
tua suhen maahan, johon hänet oli lähetetty, ja sen oloihin; 
vieläpä hän hankkı itselleen tietoja kaukaisemmistakin 
Ruotsin valtion maakunnista. Kotimatkallaan ensimäiseltä 
lähetystöltään v. 1578 han sitten, luultavasti Varsovasta, 
lähetti Rooman kuurialle kolme itaaliankielellé kirjoitettua 
kertomusta, joista kaksi pääasiassa sisältää esityksen Ruot- 
sin uskonnollisesta tilasta, varsinkin Juhana Ill:n kan- 
nasta, sekä keinoista, joilla katolisuus olisi voitolle saatet- 
tava, kolmas taas selvityksen valtiollisesta tilasta seka 
luonnonsuhteista, elinkeinoista y. m. Tämä viimemainittu 
relatsioni on meidän erittäin huomioon otettava, se kun 
Olaus Magnuksen aikaisemman ja Andreas Bureuksen myö- 
hemmän teoksen ohella on tärkein lähde, mistä ulkomaiset 
kirjailijjat seuraavina aikoina aina 1600 luvun keskivaiheille 
! Possevino syntyi 1533 Mantuassa ja oli kuntansa vaikuttavim- 
pia jäseniä sekä yhteen aikaan sen kenraali-sihteerinä. V. 1581 hän 
meni Venäjälle tarkoituksessa saada toimeen eri kirkkokuntain yhdisty- 
misen, mikä ei kuitenkaan onnistunut. Hän kuoli Ferrarassa 1611. (Vrt. 
Liisi Karttunen, Antonio Possevino, Un diplomate pontifical au XVI 
siècle, Lausanne 1908). 
. Bidrag t. känned. ai Finl. 
