63 
saakka ammentavat tietojansa Suomesta, kuten myös Ruot- 
sistakin. Possevinon kertomus painettiin näet — tekijän ni- 
mettä — itaalialaisen Julius Belluksen (salanimellä Philippus 
Honorius) julkaisemaan teokseen Tesoro politico, josta ilmes- 
tyl useita painoksia, kolmas v. 1598 Kölnissä !. 
Myöntää täytyy, että Possevino yleensä on tunnol- 
lisesti koettanut ottaa selkoa kaikesta, mikä Ruotsin val- 
takunnan oloissa saattoi paavinistuimen mieltä kiinnittää, 
kuten hallınnosta, tulolähteistä ja luonnontuotteista, sota- 
laitoksesta, kansan tavoista y. m. sekä että hän yleensä on 
tiedonannoissaan asiallinen ja luotettava. Hän sanoo vain 
kirjoittaneansa suté, minkä joko on omin silmin nähnyt 
tai minkä on kuullut Juhana IlI:lta itseltään tai hänen ete- 
vimmiltä hovilaisiltaan, sekä myös muilta henkilöiltä, jotka 
olivat hyvin perehtyneet näiden maiden oloihin. — Suo- 
messa Possevino nähtävästi ei itse ole käynyt. 
Koska hänen kertomukseensa niin usein viitataan myö- 
hemmässä ulkomaan kirjallisuudessa, teemme tässä vähän 
tarkemmin selkoa sen sisällyksestä, varsinkin mikäli se 
koskee Suomea. 
Aluksi tekijä puhuu Ruotsin valtakunnan, joka kä- 
1 Relatione di cose pertinenti alla cognitione del stato presente 
del Regno di Suetia teoksessa Tesoro politico, cioè Relationi, Instrut- 
tioni, Trattati, discorsi vari] etc. Colonia, Terza impress. 1598 ss. 424 — 
458. Tästä teoksesta ilmestyi myös latinalaisia painoksia esim. Frankfur- 
tissa 1617. Ainakin siinä painoksessa, jota olemme käyttäneet, on 
teksti usein turmeltunut ja tavataan paljon painovirheitä. Koko relat- 
sioni Ruotsin valtakunnasta käsittää siinä noin 34 sivua 12°. — Myö- 
hemmin Possevinon kertomuksen julkaisi latinaksi Augustinus Thei- 
ner teoksessaan Schweden u. seine Stellung zum heil Stuhl ss. 278 - 
287. Hän vakuuttaa Belluksen teoksessa olevan relatsionin aivan 
yhtäpitäväksi Possevinon käsikirjoituksen kanssa. 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
