65 
taan. Suomalaisina linnoina luetellaan: Turun linna, toi- 
nen siitä etäämpänä (Suomen lahden rannalla?) nimeltä 
„Elsingofors“, vielä yksi Hämeessä, nimeltä „Taffasthaus“ 1, 
jonka nimen sanotaan merkitsevän „Casa di Tavastia“, 
mutta jota myös kutsutaan „Hislet“ s. o. uusi linna ?, ja 
vihdoin Viipurin linna Moskovian rajalla. 
Toinen valtakunnan jako on huppakunnallinen. Näitä 
pürejä on seitsemän, joista yksi on Turun hiippakunta 
Suomessa. Kustaa Vaasan aikana lisättiin tosin näihin 
Vüpurin puspanistuin, niinikään Suomessa, mutta koska 
tämä tapahtui Pyhän istuimen luvatta, ei sitä voida pitää 
oikeana hiippakuntana. 
Turun piispan alle kuuluu 500 pitäjää, ja monessa 
niistä on lukuisa väestö, niin että Suomesta ei puutu sel- 
laisia pitäjiä, joissa asuu 1000 perhettä, toisissa asuu 
noin 500—800, ja harvassa on niitä, joissa on vähemmän 
kuin sata perhettä. — Suuri osa valtakunnan väestöä asuu 
maaseuduilla, toiset asukkaat metsäisemmillä, toiset avo- 
naisemmilla tienoilla aina sen mukaan, missä on hyvä puu- 
aineen saanti sekä suojaa pohjoistuulelta. Ihmisasuntojen 
yhteydessä ovat myös eläinten navetat sekä kaikki työpa- 
jat, joten kukin voi kotonaan valmistaa ne aseet ja työ- 
kalut, joita hän tarvitsee tullakseen toimeen. Sita syystä 
ei näissä maissa tavatakkaan niin suuria ja lukuisia kau- 
punkeja kuin muualla. 
Paitse ruotsinkieltä, jota käytetään kaikkialla valtion 
päämaassa, ja jolle tanskan- ja norjankieli ovat läheistä 
1 Tekstissä „Jaffausthauus“. 
? Tämä väärä muoto, joka nähtävästi on vain painovirhe pro 
Nyslott, Possevino kun näet on sekoittanut Hämeen- ja Savonlinnan 
toisiinsa, tavataan tästälähin usein ulkomaan maantieteilijöillä. — 
Münsterin kartassa tällä linnalla on nimenä „Nisitt“. 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 5 
