71 
painos Roomassa v. 1591. Suomen kaupunkien joukossa 
luetellaan siinä m. m. „Ange“, tietysti syystä, että Olaus 
Magnus oli maininnut Hangon hyvänä satamana, sekä 
„Vames“. — Mainittakoon, että Boteroa vuorostaan ruot- 
salaisetkin kirjailijat ahkerasti käyttävät, kuten Messenius 
teoksessaan Specula Sueciae puhuessaan Suomen luonnon- 
suhteista, 1 sekä Laurentius Paulinus historiallisen teok- 
sensa maantieteellisessä johdatuksessa ?. 
Kolmas itaalialainen, Paduan professori GIOVANNI 
ANTONIO MaGıno (MAGINUS) mainitsee julkaisemassaan lisä- 
tyssä painoksessa Ptolemaion maantiedettä (v:lta 1617)? 
myös Suomen Ruotsin valtakunnan osana ja luettelee sen 
rajat; osaksi hän tässä nojautuu Herbersteinin ja Münste- 
rin tiedomantoihin. 
Suomea katsoo vielä saareksı saksalainen humanisti, 
Ifeldin koulun johtaja MIKAEL NEANDER (1525— 1595) 
yleisessä maantiedossaan *, ainakin hän luettelee sen yh- 
dessä valtameren saarien, Islannin, Grönlannin y. m. 
kanssa; hän sanoo kuitenkin muutamien viuttävän, että 
Grönlanti on yhteydessä Itä-Intian kanssa ja että Suomi 
(Finlandia) ulottuu kauas Tanaisjoen toiselle puolen Aa- 
! Specula, ex qua Svecorum et Gothorum conditionem contem- 
plari licet, Holmiae 1612; Messeniuksen teos on myös ranskaksi kään- 
nettynä nimellä Eschauguette, Paris 1655. 
> Historiae Arctoae Libri III, Strengnäs 1636. 
> Joannis Antonii Magini Patavini... Geographiae tum veteris 
tum novae volumina duo. Arnhemi 1617. Vol. II, fol. 91. Tämän 
tekijän nimi ei siis ole kirjoitettava „Magini Patavino“ (Hist. Ark. VI, 
239, 240). 
+ Orbis terrae succincta explicatio etc. a Michaele Neandro. Lipsiae 
1597 (myöh. painos). s. 233, 418, 414. Neander, Melanchtonin oppilas, 
on tunnettu siitä, että hän tahtoi hankkia kokemustieteille enemmän 
tilaa opetuksessa. 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
