1 
IV 
sian rajoihin saakka. Suomi on muuten hedelmällinen vaikka 
kylmä maa ja kuuluu Ruotsin kuninkaalle. Siellä mainitaan 
Viipurin kaupunki. — Niille, jotka tahtovat lähemmin tutus- 
tua Pohjoismaihin, Neander suosittaa Olaus Magnuksen 
teosta, jonka sisältö muka on mitä vaihtelevin ja joka on 
täynnänsä runsaita ja monenlaatuisia tietoja. 
Edellisen maanmies, jumaluusoppinut ja Rostockin 
yliopiston professori Davıp CHYTRAEUS (1531—1600), johon 
vielä palaamme tämän ajan historioitsijoista puhuessamme, 
antaa Chronicon Saxoniae nimiseen teokseensa liitetyssä 
Itämeren rannikkomaita koskevassa maantieteellisessä kat- 
sauksessa lyhyen esityksen Suomesta, joka perustuu pää- 
asiassa Johannes Magnukseen !. Carelia nimisiä maakuntia 
hän sanoo olevan kaksi, joista toinen on Ruotsille, toinen 
Venäjälle kuuluva, viimemainittu sijaitsee Suomenlahden 
"itäpuolella. — Chytraeus, jolla oli laajoja tuttavuuksia, oli 
m. m. norjalaisilta merenkulkijoilta, jotka olivat purjehti- 
neet pitkin Pohjois-Jäämeren rannikkoa, saanut kuulla, 
että tämä meri on avonainen ja vain rannikoilla jäätyy. 
Ainoastaan kapea kannas erottaa hänen mukaansa Jää- 
meren Îtämeren itäisimmästä pohjukasta. — Muuten 
Chytraeus, kuten myös nuorempi aikalaisensa Messenius, 
sekoittaa Venedit eli Vendit ja Suomalaiset (Fenni) toisiinsa. 
Alankomaalainen PauL Berrıvs (1565— 1629) on tässä 
yhteydessä myös mainittava, vaikka hän maantieteellisessä 
teoksessaan puhuukin vain vähän Suomesta?. Tässäkın 
! Davidis Chytraei Chronicon Saxoniae et vicini Orbis Arctoi. 
Rostochii 1590. Tarkoitamme tämän teoksen l:sen osan 4:tä kirjaa, 
joka on omistettu Juhana Ill:lle. Vrt. myös maantieteellinen kat- 
saus l:sen kirjan alussa sekä Chytraeuksen toisessa teoksessa Van- 
daha, Rostochii 1589. 
> Tabularum geographicarum contractarum Libri V, editio ter- 
tia... Amstelodami 1606, s. 296. 
Bidrag t. kanned. af Fin). 
