74 
Tämän teoksen lisätyssä laitoksessa v:lta 1643 1 tavataan 
kenties laajin ulkomainen esitys Suomesta, joka perustuu - 
mainitsemiimme vanhempiin lähteisiin ja jossa Bureuksen 
sillävälin (1626, 1631) ilmestynyttä teosta ei ole lukuun 
otettu. — D'Avityn kuvauksessa tavataan m. m. esimerk- 
kinä Suomen kielestä (otteena Gramay’n teoksesta Oratio 
dominica) Isämeidän rukous, mikä kuitenkin itse asiassa 
on vaan jonkinlainen väännös ruotsinkielestä 2. 
Jo kymmenen vuotta aikaisemmin eli 1633 oli ilmesty- 
nyt niinikään ranskankielinen teos, joka nimenomaan kä- 
sittelee Ruotsin valtakuntaa siihen kuuluvine alueineen ?. 
Sen tekijä oli pappi EUSTACHE GAULT, myöhemmin Marseillen 
plispa, joka selittää teoksellaan tahtovansa antaa lukijoil- 
leen jonkinlaisen käsityksen tästä valtakunnasta syystä, 
että yleimen huomio on siihen kääntynyt Kustaa Aadolfin 
loistavain sotatekojen tähden. Omituista on, ettei Gault 
ensinkään näy tunteneen Bureuksen esitystä, josta juuri 
1 Description Generale de L'Europe, quatriesme partie du monde 
Avec tous ses empires, Royaumes, Estats Et Republiques etc. par 
Pierre D'Avity. Tom. III s. 663 ss. Paris 1643. — D'Avitya on mel- 
kein vaan jäljentänyt jotenkin epäkriitillinen Lucas de Linda (7 1660) 
vastaavissa osissa maantietoaan (Descriptio Orbis. Lugd. Batav. 1655). 
D'Avitya (aikaisempaa laitosta) näkyy seuraavan myös Suomen esi- 
tyksessään Joh. Ludv. Gottfried teoksessaan Theatrum europaeum 
(ensim. painos v:lta 1619) sekä pääasiassa vielä Archontologia cosmica 
teoksessaan (v:lta 1631), vaikka hän siinä myös jo ottaa Bureuksen huo- 
mioon. Vrt. edempänä. 
? Niin esim. kuuluvat ensimäiset sanat: „Bader vor sunert ai 
himnum j. n. e.“ 
? Discours de l’estat et Couronne de Suede (ilman tekijän ni- 
mea). Paris 1633. De la Finlande s. 48—56. Koko teos käsittää 152 
sivua 8:0. Toisen painoksen, Le Manss. v. sekä myöhemmän, v:lta 1656, 
mainitsee Warmholtz, Bibliotheca Sviogothica I, 54 (Stockh. 1782). 
Bidrag t. känned. af Finl. 
