79 
Ruotsin valtakuntaan, Crusius kertoo, kuuluu 8 hiip- 
pakuntaa, niiden joukossa myös Turun ja Viipurin. En- 
sinmainittu käsittää suurimman osan Suomea (Finnonia, 
Finlandia); se ulottuu pitkin Pohjanlahden rannikkoa Jää- 
mereen saakka. Aavat metsät eroittavat sen (?) läheisestä 
Moskoviasta. Hiippakunnassa tavataan muutamia oppilai- 
toksia; niistä suurin on Turun katedraalikoulu („Abogiae 
oppidi Schola ad Templum primarium“), jossa usein on 
700-800 oppilasta; siellä opetetaan kreikan ja latinan, 
usein myös heprean kieltä. Koulun johtaja on nyt (1582) 
Kristian Agricola, (entisen) sikäläisen piispan poika!. — 
Suomi on sangen tiheästi asuttu eikä toimita ainoastaan 
maa- vaan myös merisotilaita sekä palvelusväkeä melkein 
koko Ruotsille. Moskoviaa lähinnä oleva Viipurin hiippa- 
kunta on kuuluisa samannimisestä kaupungista ynnä lin- 
nasta, joka sijaitsee Karjalan rajalla. Sen ovat venäläiset 
usein koettaneet valloittaa, mutta turhaan, sıllä se on sekä 
luonnon että ihmistaidon kautta erittäin lujasti suojattu. 
Kuten huomaamme, ei sus ulkomaalaisille ollut ko- 
konaan tuntematonta, että Suomessakin kaukana Pohjan 
perillä sivistystyôtä tehtiin. — Onpa myös ensimäinen suo- 
malainen luonnontutkija, Sigfrid Aronus Forsius, saanut 
ulkomaisen ylistäjän, nimittäin lybekkiläisen JOAKIM SEIL’IN 
(SEILIUKSEN). Hän on näet varustanut suomalaisen tiede- 
miehen muotokuvan seuraavilla säkeillä, jotka Henrik For- 
sius mainitsee Helsingin kuvauksessaan ?. 
! Kristian Agricola, Suomen uskonpuhdistajan Mikael A:n poika 
(1551—1586) oli 1578 —1583 t. 1584 rehtorina Turun koulussa, sittem- 
min Tallinnan piispana (Kts. K. G. Leinberg, Hist. Ark. XV, s. 38). 
? Om Stapelstaden Helsingfors, förra delen. öfvers. (Suomi 1842, 
s. 42). — Joachim Seil eli Seiling oli vuosina 1607—1614 Tukholman 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
