102 
toin muodostuu sellaisia halkeamia ja kuoppia jäähän, joissa 
hylkeet mielellään vühtyvät. Täällä veneet voivat jää- 
kappalten välitse tulla ja palata vapaasti, kun Itä-Pohjan- 
maan puolelta niitä täytyy suurella vaivalla vetää pitkin 
jäätä, eikä retkelle lähdettyä voida palata takaisin ennen- 
kuin 31/,—4:n kuukauden kuluttua, eli silloin kun pyy- 
tämisaika on loppunut, koska veneitten ollessa saalista 
täynnä niitä ei voida jäällä kuljettaa, vaan täytyy odot- 
taa avovettä. Länsirannikko on sis pyytämiseen paljoa 
sopivampi, ja kuitenkin sitä melkein yksinomaan har- 
joittaa Itä-Pohjanmaan väestö, joka maakunta kuuluu Suo- 
meen. Eikä tätä voida selittää muulla tavoin, kuin että 
se johtuu mainitun väestön suuresta rohkeudesta, se näet 
myöskin muodostaa ruumiinrakenteeltaan vahvimman ja 
mieleltään uljaimman ja sotaisimman osan Ruotsin valta- 
kunnan koko armeijasta. Nämät pyytäjät sus panevat, 
puhumattakaan muista kärsimyksistä, joiden alaisiksi an- 
tautuvat, itse henkensäkin alttiiksi retkillään, ja tosiaan- 
kin hylkeen pyytäminen on yhtä vaivaloinen ja vaaralli- 
nen kuin ankarin sota; köyhyys ja elämisen välttämättö- 
myys ajavat kuitenkin myös asukkaita näihin yrityksun. 
Tätä pyyntöä harjoittavat parhaasta päästä Vaasan 
ja Oulun välisen rannikon asukkaat,! jotka eivät puhu 
suomen-, vaan ruotsinkieltä, koska he polveutuvat Ruot- 
sin puolelta saapuneista uutisasukkaista. — Helmi- 
kuun lopussa tai maaliskuun alussa kokoonnutaan sovit- 
tuun paikkaan, ja koska kuolemanvaara retkellä uh- 
kaa, on tapana ennen lähtöä käydä ripillä ja ehtoolli- 
sella, eikä ero omaisista ja sukulaisista tapahdu kyyne- 
1 „gli abitatori di Ostrobotnia cioé quelli che si comprendono 
tra Vasa e Ula etc." 
Bidrag t. känned. af Finl. 
