106 
Niinpä onkin valtaneuvos ja kansleri y. m. ArRıLD Hurr- 
FELDT (HVITFELD, 1546—1609) asiallisessa ja yleensä puo- 
lueettomassa Tanskan kronikassaan! puhuessaan Ruotsin 
oloista — joita hän esittää laajemmin kuin kukaan muu 
tanskalainen historioitsjja — melkein sanasta sanaan 
seurannut Olaus Petria ja sen sijaan tahallaan välttänyt 
Johannes Magnuksen kertomia taruja.? Paljon Suomea- 
kin koskevia tietoja hän siinä antaa, niin kerrotaan esim. 
tänne tehdyistä ristiretkistä, Eerik Puken kapinasta, Kaarle 
Knuutinpojan oleskelusta maassamme, Akselinpoikain lää- 
nityksistä Suomessa, suuresta Venäjän sodasta ja Vupu- 
rin pelastuksesta v. 1495, Turun ryöstöstä 1509 sekä 
(Swartin mukaan) Niilo Grabben ja Eerik Flemingin 
taisteluista tanskalaisia vastaan. Huitfeldtin kronikka 
ulottuu Kristian IIT:n kuolemaan saakka v. 1559. — Myö- 
hempi tanskalainen (syntyperältään hollantilainen) histo- 
rioitsija JoHAN MeEuRsIus (van MEurs 1579-1639), joka 
yleens on hyvin vihamielinen Ruotsille, seuraa niissä 
kohdin teostaan, jotka koskevat Suomea, enimmäkseen 
Huitfeldtia.* Meursiuksella näkyy muuten olleen hyvin 
hämärä maantieteellinen käsitys Suomesta; hän kutsuu m. 
m. Vupuria sen pääkaupungiksi. — Mainittu on jo (ss. 
76, 77) Gaspar Ens’in teos, joka kuvaa Pohjoismaista 
seitsenvuotista sotaa 1563—1570. 
Eräässä näihin aikoihin sattuneessa kirjallisessa riidassa, 
1 Danmarckis Rigis Kronicke ... Kigbenhaffn 1650 ss. Ensi- 
mäinen painos Huitfeldtin kronikkaa ilmestyi 1595—1604. 
? Teokseen litetyssé rekisterissä sen kirjoittaja (arvattavasti 
Huitfeldt itse?) sanoo, että H. on „fast ord fra ord" seurannut Olaus 
Petrin kronikkaa ,heller end Johan Gothi Aesopica“. 
® Joannis Meursi Historiae Daniae Libri III... Hafniae 1630. 
Teos ulottuu Kristian II:n hallituksen loppuun saakka. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
