108 
Ruotsin valtakunnan alamaisia.1 Näitähän pidetään niin 
kovassa orjuudessa, että ihmisiä suuret joukot ahdetaan 
elukkain tavalla laivoihin sekä viedään joka vuoden aikaan 
ja kaikkien suureksi ihmeeksi, jotka sen näkevät, Ru- 
kaan, Tallinnaan, Liivinmaahan ja Danzigiin myytä- 
viksi. Miksi, Svanıng kysyy, ei Johannes Magnus ole 
tästä mitään maininnut ja kuinka hän uskaltaa sanoa, et- 
tei kukaan Ruotsin valtakunnassa synny orjaksi. — Emme 
puolestamme saata sanoa, mihin tanskalainen historioitsija 
perustaa tämän oudon tiedonantonsa. 
Ruotsin valtakunnan suhteista itäisiin naapureihinsa 
1500 luvun loppupuoliskolla tietävät tarkemmin mainita 
varsinkin muutamat saksalaiset kirjailijat. Niin oppinut 
JOHANN LEWENKLAU (LEUNCLAVIUS 1533— 1593) kertoo Kus- 
taa Vaasan sodasta Venäjää vastaan vv. 1555—1557 his- 
toriallisessa teoksessaan,? jossa hän nimenomaan sanoo 
tahtovansa muille Euroopan kansoille selvittää Pohjois- 
maiden tilaa, niitä kun suhen saakka on hyvin vähän 
tunnettu. Keskitalvella 1555 sota syttyy Ruotsin kunin- 
kaan Kustaan ja Moskovan suuriruhtinaan Iıvanan välillä. 
Siihen aikaan vuotta näet näissä maissa mielellään sodi- 
taan, koska jäätyneiden vesien poikki on helppo kulkea. 
Syyksi vihollisuuteen hän sanoo vartia-päällikôiden vi- 
hollisuuden, jotka molemminpuolin harjoittivat ryöstämistä. 
Tämän johdosta Moskovan suuriruhtinas lähettää Suomeen 
200,000 miestä, jotka vaskisilla tykeillä alkavat ampua Vu- 
puria ja muuten hävittävät maata tulella ja miekalla. Suuttu- 
Opa eu Ds: 
* De Moscorum Bellis adversus finitimos gestis. Painettu Her- 
berstemin teokseen Rerum Moscoviticarum Commentarü, Basil. 1571, 
s. 209, 210. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
