109 
neena tästä hänen alamaisiansa kohtaan harjoitetusta jul- 
muudesta Kustaa kuningas myös kokoo suuren sotajou- 
kon, m. m. saksalaista väkeä ja marssii venäläisiä vastaan. 
Nämät peräytyvät „vieden turkkilaisten ja muiden raaka- 
laisten tavalla asukkaat muassaan vankeina“ sekä polttaen 
asunnot poroksi.! — Kostoksi Kustaa kuningas hävittää 
venäläisten maassa, mutta mitään ratkaisevaa voittoa ei 
kummallakaan puolella saavuteta. Vaan kerran venäläis- 
ten neuvotellessa sodankäynnistä jäätyneellä merellä, mur- 
tuu jaa heidän allansa ja neljäsataa miestä, niiden jou- 
kossa monta ylimystä, hukkuu. 2 
Samasta sodasta puhuu myös yllämainittu Tübinge- 
nin professori Martin Crusius, joka teokseensa Germano- 
graecia on liittänyt esityksen Pohjoismaiden sodista sa- 
man tiedonantajansa Petrus Jonae’n mukaan.? Kustaa 
Vaasan sodan syihin Crusiuksella on oma selityksensä: 
Kalpaveljiston hallussa oleva Liivinmaa — niin hän ker- 
too — oli vaipunut ylellisyyteen ja heikkouteen, ja sen 
kautta herättänyt Venäjän mahtavan hallitsijan valloitus- 
himoa. Kun hän nyt alkoi hävittää tätä maata, ei- 
vätkä ritarit itse jaksaneet vastustaa niin mahtavaa ja 
julmaa vihollista, he turvautuivat sotajuoneen. Muutamat 
heistä tekivät läheisen Suomen puolelta, joka maa kuuluu 
Ruotsin valtakuntaan, hyökkäyksen Moskoviaan ja anas- 
1 Vankeja saatiin venäläisten omain kronikkain mukaan tässä 
sodassa niin runsaasti, että suomalainen vaimo myytiin viiteentoista 
kopeekkaan ja mies kymmeneen (Akiader, Utdrag ur ryska annaler 
Suomi 1848, s. 191). 
2 Tällä tarkoitetaan tietysti venäläisiä kohdannutta onnetto- 
muutta Revonhännän selällä tammik. 1555. 
3 De Recentibus ad Septentrionem bellis, ex eodem M. Petro 
(Germanograeciae lib V. s. 186). Vrt. yllä s. 78, 79. 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
