113 
Puheessa, joka muuten on jotenkin yksitoikkoinen pane- 
gyrıkka, luetellaan Juhanan mahtavuuden ylistämiseksi 
kaikki hänen valtikkansa alle kuuluvat maat, jolloin 
Suomikin mainitaan: „... Tui juris sunt Scricfinnia, 
Laponia, Biarmia, te Magnum Ducem veneratur Fin- 
landıa; tuae augustissimae coronae subjacet Carelia etc“, 
ja puhuja otaksuu, että nämät kansat nyt ovat kovin su- 
ruissaan, kun hallitsijansa on heidät jättänyt: „Biarmi 
lugent, dolent Lapones, gemunt Scricfinni . . . tuam Ma- 
jestatem Sueones, Gothi, Finlandi retinere vellent.“ — 
Taman jälkeen puhuja kääntyy Sigismundin puoleen, jol- 
loin sama luetteleminen alkaa uudelleen: ,. . . Finlandis- 
que, Finmarchis . . . Laponibus dominaberis etc.“ 1 
Puolalaisten kronikoitsijain huomio kääntyy maa- 
hamme, kuten luonnollista, varsınkın Juhanan herttuakun- 
nan ajoista alkaen. Niinpä STANISLAUS ÜZARNICKI (SARNICIUS) 
mainitsee kronikassaan Juhanan, Puolan kuninkaan lan- 
gon, vangitsemisesta, joka muka tapahtui „Amboten“ lin- 
nassa Suomessa Ölseen aikaan („noctu in arce Amboten 
in Finlandia“). 2 — Vähän myöhempi kirjailija, saksalainen 
SALOMON NEUGEBAUER, puhuu Puolan historiassaan, 3 joka 
ulottuu Sigismund III:nnen valtaistuimelle nousuun saakka, 
! Samalta vuodelta, 1589, ovat ne runot, toinen latinan- toinen 
suomenkielinen, joilla Vilnassa opiskeleva suomalainen jesuitta Va- 
lentinus Thomae tervehti Sigismundia hänen saapuessaan mainittuun 
kaupunkiin (Hist. Ark. VII, 159 ja XI, 179). 
? Stanislai Sarnicii Annales sive de origine et rebus gestis Po- 
lonorum et Lituanorum Libri VIII, Cracoviae 1587. col. 1222. . (Pai- 
nettu yhteen nidokseen Dlugossuksen Puolan historian kanssa). 
3 Historia rerum polonicarum concinnata et ad Sigism. III 
usque deducta Libris X a Salomone Neugebauero Cadano, Hanoviae 
1618 s. 607. 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 8 
