114 
niinikään Juhanan naimisesta ja hänen riidastaan veljensä 
Eerikin kanssa, siinä seuraten, kuten moni muukin tä- 
mänaikuinen kirjailija, saksalaista Chytraeusta, josta edem- 
pana (s. 116). ° 
Tallinnan papin, BALTHASAR Rtssouwin ( 1600) 
kronikassa, jonka ensimäinen painos käsittää ajan vuo- 
teen 1577,! puhutaan myös Juhanasta Suomen herttuana, 
ja tekijä asettuu kokonaan hänen puolelleen Kerik XIV:tta 
vastaan. Laajasti kerrotaan niinikään Ruotsin sodista itäi- 
siä naapureita vastaan, jolloin maamme usein maini- 
taan. Erityisesti siinä puhutaan venäläisten ryöstöretkistä 
Suomeen 1570 luvulla, ja tataarilaisten toimeenpaneman Mos- 
kovan hävityksen 1571 tekıjä arvelee ansaituksi rangais- 
tukseksi sitä julmuudesta, jota venäläiset olivat osoittaneet 
Suomessa ja Liivinmaalla. Yrjö Boijea, Kaarle Hornia y. 
m. suomalaisia päälliıköitä mainitaan Pontus de la Gardien 
ohella. Käkisalmen valloituksesta 1580 puhuttaessa kuva- 
taan tämän linnan vahvaa asemaa, joka ei kuitenkaan voinut 
suojella sitä purittäjäin käyttämiä tulisia kuulia vastaan. 
De la Gardien kulkua v. 1581 jäätyneen Suomenlahden 
poikki Viipurista Wesenbergiin, joka tehtiin kompassin 
mukaan, sanotaan maailman alusta saakka kuulumatto- 
maksi retkeksi. — Käkisalmen valloituksesta ynnä muista 
De la Gardien urostüistä Suomen ja Viron puolella puhuu 
samaan tapaan eräs tuntemattoman tekemä saksan- 
kielinen relatsioni vuodelta 1581, joka suis sekin näh- 
tävästi on tarkoitettu Itämeren maakuntien saksalaisia 
varten; ihmetellen tässäkin kerrotaan tuosta uudesta tuli- 
1 Chronica der Provintz Lyfflandt etc. Rostock 1578. passim. 
Toinen painos, johon 4:s kirja on lisätty, ilmestyi 1583 (ja 1584?). 
Bidrag t. känned. af Finl. 
