118 
Chytraeus näet uupumatta vuosi vuodelta jatkoi kronik- 
kaansa aina kuolemaansa saakka v. 1600. Kysymyksen pro- 
testanttisuuden kohtalosta Ruotsin valtakunnassa täytyı 
varsinkin hänelle, yhdelle luterilaisen kirkon pääpyl- 
väistä, olla erinomaisen tärkeä. Kuitenkin Chytraeus ar- 
vostellessaan tämän riidan toimivia henkilöitä osaa säilyt- 
tää puolueettomuutensa. — Hän oli m. m. tuttavuudessa 
kuuluisan kanslerin Eerik Sparren kanssa ja on käyttä- 
nyt hänen kirjoittamiaan muistiinpanoja.! Chytraeus perus- 
taa myös esityksensä riitaa valaiseviin asiakirjoihin, ku- 
ten Arbogan kokouksen päätökseen v:lta 1597 ja kerto- 
mukseen Sigismundin lähettilään Laskyn käynnistä Ruot- 
sissa 1598. Vuoden 1597 kronikka sisältää kertomuksen 
Kaarle herttuan ensimäisestä retkestä Suomeen ja Turun 
valloituksesta. — Vuoden 1590—99 painoksen, joka lop- 
puu kertomukseen Sıgismundin palaamisesta takaisin Puo- 
laan, Chytraeus päättää nällä sanoilla: „Rukoilen Ju- 
malan poikaa, herraamme Jeesusta Kristusta, hyväin ku- 
nikassa (Lib XXIII. p.539) Chytraeus m. m. puhuu Münsterin ruhtinas- 
piispan, Juhana Hoyalaisen kuolemasta. Han oli samannimisen van- 
hemman Hoyan kreivin poika ja Kustaa Vaasan sisarenpoika sekä 
syntynyt Viipurissa. Chytraeus mainitsee myös erään hänen kun- 
niakseen sepitetyn runon, joka alkaa sanoilla: 
, Patria Viburgum gelido sub Finnonis axe 
Dat regio (regia?) matrem . . . dat Hoya patrem etc.“ 
Juhana III oli aikonut asettaa tämän sukulaisensa Ruotsin 
arkkipiispan istuimelle, mutta piispan kuolema teki tuuman tyhjäksi 
(Fryxell, Berätt. ur Sv. hist. IV, 36). 
’ Annotationes de rebus memorabilibus in Suecia suo tempore 
gestis. (Kts Geijer, Svenska Folkets Historia, II, 259 anm. Örebro 
1834. Warmholtz, Op. cit. VI, 157). 
Bidrag t. känned. af Finl. 
