120 
(alku-osa ilmestynyt v. 1604), jossa muidenkin maiden sa- 
manaikuista historiaa käsitellään, muuttamalla vaan jonkun 
verran latinalaista sanamuotoa.! De Thou'ta (eli Chyt- 
raeusta) seuraa vielä melkein sanasta sanaan MIKAEL Cas- 
PAR Lunporp (LUNDORPIUS) vastaavissa kohdin Sleidanin 
kronikan jatkoaan. ? 
De Thou oli kuten tunnettu maltillinen katolilainen. 
Sigismundin ja Kaarle herttuan ritaa esittää sitä vastoin 
kiihkokatoliselta kannalta ranskalainen jumaluusoppinut 
ja Pisan yhopiston professori JuLIUS CAESAR BULENGER 
aikakautensa historiaa käsittävässä teoksessaan.” Hän 
puhuu kuitenkin vain lyhyesti Suomen valloituksesta. — 
Käyttävätpä Chytraeuksen teosta myöhemmät ruotsalai- 
setkin historioitsijat, kuten Laurentius Paulinus. * 
1 Historiarum sui temporis Libri. Londini 1733. Tom. II, 
V, VI. De Thou viittaa osaksi myös Typotiuksen teokseen, josta 
edempänä. — De Thou kutsuu Kaarlea Suomen herttuaksi (Tom. V, 
Lib. CIV, p. 181), mikä väärä tieto tavataan muuallakin, kuten Elias 
Reusner’in teoksessa Epitome annalium sacrorum et profanorum s. 149 
(Francof. 1612). Emme voisanoa, onko tämä Reusner kenties sama kuin 
N. (?) Reusner, joka viimemainittu on kirjoittanut teoksen Stemmata, 
mikä sisältyy teokseen Emblemata, Francof. 1581. Siinäkin kutsutaan 
Kaarlea nimelläi, Princeps Finnoniae“ ja häntäpuhutellaan sanoilla: „Fin- 
nonicae dux inclyte gentis“ (N:o IX, 1579). Suomen karhua sanotaan 
hänen vaakunakseen: „Finnonici signum nobile nempe ducis“ (N:o X. 
Ursus Finnonicus). Viimemainittu teos tavataan Palmsköldin kokoel- 
massa Upsalassa Saml. XVIII. Poetica Tom. XXX. (Prof. K. Gro- 
tenfeltin tiedonanto). 
? Joannis Sleidani De statu religionis ac Reipublicae Conti- 
nuatio . . . Francofurti 1619. 
3 Historiarum sui temporis libri XIII (1560—1612,, Lug- 
duni 1619. s. 324, 325. 
+ Historiae arctoae libri tres, Strengnäs 1636. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
