121 
Eräs toinen henkilö, joka vielä lähemmältä kuin 
Chytraeus oli saattanut seurata olojen kehitystä Ruotsin 
valtakunnassa sisällisen eripuraisuuden aikana, ja joka 
nunikään on jättänyt jälkeensä muistiinpanoja, oli yllä- 
mainittu alankomaalainen JakoB Tyrorıus. Han oli Ruot- 
sissa oleskellut v:sta 1578 alkaen Juhana IlI:nnen yksityisenä 
neuvonantajana, mutta joutui sittemmin kuninkaan epäsuo- 
sioon, tuomittiin kuolemaan ja sai viettää pitkän ajan ko- 
vassa vankeudessa Turun ja Hämeen linnassa. Vapaaksi 
päästyään Typotius vielä viipyi Ruotsissa vuoteen 1597, jo- 
ten hän saattoi nähdä erimielisyyden kuninkaan ja Kaarle 
herttuan välillä puhkeavan ilmi sotaan.! Vielä lähtönsä 
! Typotius oli lainoppinut ja kotoisin Diest’in kaupungista Bra- 
bantissa sekä opiskeli monessa yliopistossa m. m. Itaaliassa. Juhana 
III kutsui hänet Ruotsiin, missä Typotius kuninkaan yksityissihtee- 
rinä alussa eli suuressa arvossa. Mutta kun hän kirjoitti Ruotsin 
vaiheita esittävän teoksen, jonka nimi erään ilmoituksen mukaan oli 
Historia rerum in Suecia gestarum, missä hän päästi panetteluhalunsa 
valloilleen eikä edes säästänyt kuningasta, hän joutui epäsuosioon. 
Varmaankin tämä oli juuri se teos, missä hän oli solvaissut useita 
Ruotsin ylimyksiä, varsinkin Pontus de la Gardieta, ja jonka joh- 
dosta hän tuomittiin kuolemaan. Typotius näkyy myös hovissa veh- 
keilleen Espanjan lähettilästä vastaan. Vankina hän oleskeli Turun lin- 
nassa vv. 1580—90, jolloin sikäläisen koulun rehtori, Kristian Agricola, 
osoitti hänelle hyväntahtoisuutta m. m. lainaamalla kirjoja, ja sittem- 
min Hämeenlinnassa vuoteen 1592. Juhana Ill:n kuoleman jälkeen 
laski hänet vapaaksi Sigismund, jonka aikana Typotiuksella vielä, ai- 
nakin oman väitteensä mukaan, oli paljon vaikutusta; hän piti m. m. 
ylistyspuheen Upsalan kruunajaisissa 1594. Kaarle herttua koetti, sa- 
man lähteen mukaan, turhaan. houkutella häntä luopumaan Sigis- 
mundista, mutta kohteli häntä kuitenkin kunnioituksella. Typotius 
oli oppinut, mutta kuten näyttää, samalla levoton ja vehkeilevä mies. 
Hän oli läheisessä suhteessa useihin vaikuttaviin henkilöihin (Grosses 
Universal Lexikon Bd. 45, Svenskt Biogr. Lexikon X VIII, ss. 13—23; 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
