123 
jonne matka oli lyhyempi, ja joka melkein kokonaan (?) 
oli hänen puolellaan. Ensimäisellä retkellä Kaarle saikin 
vain kavalluksen kautta haltuunsa Turun linnan. Joten- 
kin tarkasti tehdään selkoa herttuan toisesta käynnistä 
maassamme. Ratkaisevassa taistelussa suomalaisia vastaan 
herttua joutuu suureen vaaraan, Aksel Kurki on näet 
juuri antamaisillaan hänelle kuolettavan haavan, kun hä- 
net pelastaa „Johan Backus“, joka joukollaan tulee 
avuksi ja karkoittaa viholliset. t — Juhana Flemingin 
kuolemasta Typotius kertoo näillä sanoilla: „Herttua 
asetti nuorukaiselle, joka oli yhdenkolmatta vuoden ijässä 
ehdoksi joko surtyä hänen puolelleen tai kärsiä kuole- 
manrangaistuksen. Juhana valitsi kuoleman ja ansaitsi tällä 
lujuudellaan kuolemattoman nimen.*? — Vangittujen 
neuvosherrojen kohtaloa Typotius myös sääliıı ja väıttää 
yhdessä Chytraeuksen kanssa ryhtyneensä heitä pelastaak- 
seen toimun, jotka kuitenkin jäivät tehottomiksi. 
Tunnetussa rutakirjasessa Ausa Caroli ducis,* jonka 
Sigismundin käskystä kirjoitti saksalainen professori 
STURTZ (STURZIUS) v. 1598, ja missä herttuan toimia ku- 
vataan mitä synkimmillä väreillä, puhutaan m. m. tämän 
ensimäisestä retkestä Suomeen. Kun suomalaiset uskolli- 
suudesta kuningasta kohtaan eivät tahtoneet tunnustaa 
1 Op. cit. s. 41. Sama kertomus Back’ista, (nähtävästi tarkoite- 
taan suomalaista aatelismiestä Hannu Bock’ia, Pukkilan herraa, joka 
kaatui Marttilan taistelussa), ja hänen ratkaisevasta hyökkäyksestään 
tavataan myös Chytraeuksella. 
? „Dignus vel ea constantia, ne umquam moreretur“ (s. 42). 
> Ausa Illustriss. Principis Domini Caroli Sudermanniae ... 
Ducis adversus serenissimum ac potentissimum Dominum D. Sigis- 
mundum Regem Sueciae ac Poloniae suscepta . .. Scripta et publi- 
cata ex mandato S. R Maiestatis proprio, Dantisci 1598. 
Nat. o. Folk. H. 68, N:o 2. 
