124 
Kaarlen omavaltaisesti anastamaa valtionhoitajan arvoa, 
tama päätti ahdistaa heitä sodalla. Talla retkellä hän, niin 
sanotaan, ei ainoastaan anastanut Turun linnaa, jonka ty- 
kit hän toimitti pois, vaan hävitti myös viljelykset, ryös- 
tätti kartanot ja kuljetti muassaan tai heitti vankeuteen 
ylimysten vaimoja ja lapsia, niin että tuskin moskovalai- 
nenkaan, maan ikivihollinen, olisi voinut menetellä jul- 
memmin kuin tämä Ruotsin perinnöllinen ruhtinas ja 
kuninkaan läheinen sukulainen. Näistä kaikista Suo- 
messa tehdyistä vakivaltaisuuksista tulee yksityiskohtia 
myöten tehtäväksı selkoa eräässä erityisessä kirjassa, 
jonka kuningas muka pian on julkaiseva. Suté jokainen 
on huomaava, mitä sanomattomia julmuuksia asuk- 
kaita kohtaan on harjoitettu säätyyn tai sukupuoleen kat- 
somatta, nun ettei lopulta edes talojen seiniäkään ole 
säästetty. — Tämmöinen teos ei liene koskaan ilmestynyt, 
vaikka kyllä Kaarlea vastaan myöhemmin julkaistiin ku- 
vaita kirjoituksia, varsinkin Linköpingin valtiopäiväin 
jalkeen. 
Olipa herttualla sentään puolustajansa ja ylistä- 
jänsäkin. Kun Kaarle palasi 1599 kotiin Suomen valloituk- 
sesta, tervehti häntä runolla eräs ranskalainen JEAN BIiG- 
NON, joka arvattavastı oleskeli hovissa.! Runossa eri avut 
ja hyveet ylistävät voittajaa, kun hän nyt aseillaan on 
pakottanut Suomen jälleen taipumaan entisen ikeen alle, 
eli, kuten runoilijan sanat herttualle alkukielellä kuuluvat: 
1 Tllustrissigi et excell. principis Dom. Caroli... Vietoris ex 
Finlandia ad idus Novembr. 1599 feliciter redeuntis Triumphus. Per 
Johannem Bignonneum Gallum Armoricum Stockh. 1600. (Palmsk. 
Saml. XVIII Poetica Tom. XXX. Prof. K. Grotenfeltin tiedonanto). 
Kenties Bignon on myös sen kuuluisan kirjoituksen tekijä, jonka hert- 
tua jätti Turun linnan seinälle ensimäisen käyntinsä jälkeen. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
