129 
että myös runoilijoita yrityksün sitä kuvailemaan. Monet 
lentokirjat, enimmäkseen ulkomailla painetut, levittivät 
tietoja hänen sotateoistaan jo hallituksensa alku-aikoina, 
esim. Ruan valloituksesta v. 1621, ja varsinkin hänen me- 
nestyttyään niin hyvästi Saksassa, ilmestyi paljon esityk- 
sid, joissa muistutettiin hänen edellisistäkin voitoistaan. 
Niin esim. teos MERCURIUS GALLOBELEICUS, jossa käytetään 
hyväkseen sen ajan lentokirjallisuutta, sisältää jotenkin tar- 
kan selvityksen Stolbovan rauhanteosta.2 — Yllämainitun 
Lungwitzin teoksessa,? jossa Kustaa Aadolfia verrataan 
sekä Aleksanteri Suureen että Josuaan, sanotaan hänen 
venäläisiltä valloittaneen Karjalan, joka maa on muka yli 
30:n peninkulman levyinen ja 60:n pituinen, ynnä sen pää- 
linnoituksen Käkisalmen (Kecksholm). — Ruotsin armeïjan 
sotapappi MATTHIAS SCHAUM (SCHAUMIUS), nimestä päättäen 
hänkin saksalainen, on runollisesti käsitellyt Venäjän ja 
Puolan kuten myös Saksan sotaa.® Stolbovan rauhan- 
teosta puhuessaan hän luettelee Ruotsin laajat valloituk- 
set, joita hyvin varustetut linnat, muiden muassa Käki- 
salmi, suojelevat. Venäjä saa tosin takaisin tärkeän Nov- 
gorodin, jota ruotsalaiset jo kuusi vuotta ovat pitäneet 
hallussaan, mutta jää kuitenkin Itämerestä pois suljetuksı: 
„Quaerit amicitiam (scil. Mikael Romanow) Novogrodum 
oculum alterum amoeni 
1 Mercurius Gallobelgicus tom. XII s. 106 ss., Coloniae 1632 (te- 
kijä Caspar Hersbach). 
? Dreyfacher Schwedischer Lorbeer Krantz, I, 24. 
3 Trophaeum sive Columna triumphalis veterum recentiumque 
Gothorum; (Kriegs Donat . . . gestellet von Matthia Schaumio, Sue- 
tici jam pridem Exercitus . . . myste. Omistettu Kustaa Aadolfille). 
Schaum oli oman ilmoituksensa mukaan pöytäkirjan pitäjänä Stolbo- 
van rauhanteossa. 
Nat. o. Folk, 68, N:o 2. 9 
