130 
Imperii redimens, possessum bis tribus annis. 
Ingria tota redit, Kexholmia, Jama, Coporia, 
Notburgum, Iwanogrod, claudentes Balthica ad ortum 
Aequora, munitae natura ac artibus arces, 
Ut nihil in toto videas operosius orbe. 
Muri viginti quatuor pedum, in objice summo 
Crassitie educti bijugum una par patiuntur. 
Fluminibus rapidis quasdam interceptio munit etc.“ 1 
Kustaa Aadolfin Puolan sota on saanut toisen sa- 
manlaisen kertojan JoHax NARSSIUKSESTA, joka oli kotoisin 
Dordrechtista, sekä kuninkaan henkilääkärinä, historioitsi- 
jana ja samalla, kuten näyttää, jonkinlaisena hovirunoili- 
jana, joka ahkerasti sepitti latinalaisia säkeitään Kustaa 
Aadolfin ja hänen sotilaittensa ylistykseksi. Tulemme 
myös Saksan sodan kirjallisuudesta puhuessamme kosket- 
telemaan hänen tuotteitaan. 
Suomalaisia, jotka jo Puolan sotaan ottivat niin kun- 
niakkaalla tavalla osaa, Narssius monesti mainitsee. Niinpä 
hän runossaan Meven vapauttamisesta puolalaisten püri- 
tyksestä (syysk. v. 1627)? kertoo, kuinka Aake Tott toi 
suomalaiset ratsumiehensä sotajoukon vahvistamiseksi, 
jollom huomautetaan tämän päällıkön sukulaisuudesta 
kuninkaallisen huoneen kanssa: 
. . . . Equitumque catervas 
Tottus Finnoniis acer ductarat ab oris 
Op cites 54: 
> Meva Pomerelliae Obsidione Polonorum liberata ductu Au- 
gustissimi Sueciae Regis Gustavi Adolphi Aliaque, poëmata ... Joan- 
nis Narssii Anastasii F. Dordraco-Batavi . . . Stockholmiae 1627. 
Narssius määrättiin 1625 valtiohistorioitsijaksi. (Schück-Warburg, D- 
lustr. sv. litt. hist. I, s. 301). 
Bidrag t. känned. af Finl. 
