140 
muka joko suomus- (koska asuntojen seinät usein kalan- 
pyynnin tähden ovat sellaisilla peitetyt!) tai sooma- 
(suomaa-)sanoista, ja Finland taas on lyhennys Fiendeland 
sanasta, koska ruotsalaiset ennen pitivät sen asukkaita vi- 
hollisinaan.! — Suomelta ei kuitenkaan puutu niitä luon- 
nollisia apulähteitä, joista asukkaat voivat toimeentulonsa 
saada. Nämät viimemainitut ovat erittäin kestäviä työ- 
miehiä ja tavoiltaan jonkun verran karkeammat Skandinaa- 
vian asukkaita; he ovat siis muuttaneet tapojansa Jornan- 
deen ajoista, joka sanoi heitä erittäin lauhkeiksi (,,Finni 
mitissimi”). 
Laajemmin Bureus puhuu suomenkielestä. — Se 
on Skandinaavian kuten myös muistakin Euroopan kielistä 
kokonaan poikkeava, ja sillä on erityiset omituisuutensa. 
Nin esim. F kirjain puuttuu kokonaan eikä suomalainen 
sana voi alkaa B:llä, D:llä, G:llä tai kahdella konsonan- 
tilla. Tämä seikka tekee suomalaisille vaikeaksi muiden 
kielten oikean ääntämisen, elleivät sitä jo lapsuudestaan 
saakka harjoita. He näet tavallisesti jättävät kahdella 
konsonantilla alkavasta vieraskielisestä sanasta edellisen 
pois, tai pehmeän asemesta käyttävät kovaa; niin kuuluu 
heidän suussaan sana grex „rex“, sana gratus „ratus“, sana 
spes „pes“; bonus äännetään ponus, dominus tominus j- 
n. e. Siitäpä syystä korkeampiin säätyluokkiin kuuluvat 
henkilöt, kuten myös varakkaammat talonpojatkin, pitä- 
vät huolta sitä, että heidän poikansa lapsina oppivat 
ruotsinkieltä. Niinikään huomautetaan, että suomalaisilta sa- 
noilta puuttuu kieliopillinen suku — kaikissa suvuissa on 
muka artikkelina ,se“ sana — ja että käytetään postpo- 
S. 56, 57 
Bidrag t. känned. af Fink 
