145 
dostaa poikkeuksen: alkuperäinen lähde tässä on näet 
Possevinon relatsioni.! Sen, minkä Bureus kertoo suo- 
malaisten puutteellisesta vierasten kielten ääntämisestä, 
Abelin sovittaa ainoastaan Pohjois-Suomen asukkaihin, 
etelä-osassa maatamme hän sanoo enimmäkseen ruotsia 
puhuttavan. 
Vanhempaan historiaan nähden Abelin seuraa ruot- 
salaisia kirjailijoita sekä Chytraeusta ja Typotiusta. Mitä 
„Inventarium“in loppuosaan tulee, niin hän siinä, kuten 
jo ennen (1631) julkaisemassaan Arma svecica teoksessa 
(vrt. alempana siv. 163, 164) esuntyy Kustaa Aadolfin 
sotaretken ensimäisenä historiankirjoittajana s. o. hän, toi- 
sin kuin lentokirjain tekijät, käsittelee sitä ensikerran 
kokonaisuutena, yhtäjaksoisessa kertomuksessa. Muissa 
suhteissa hän tosin vain vaivoin ansaitsee tämän nimen. 
Toisetkin kolmenkymmenvuotisen sodan historioitsi- 
jat, kuten saksalainen JOHANN PETER LOTICHIUS ? ja itaalia- 
lainen Maıorıno Brsaccront, 3 jotka teoksiinsa ovat Littä- 
neet maantieteellisiä kuvauksia Ruotsin valtakunnasta 
ynnä Suomesta, seuraavat niissä pääasiallisesti Bureusta. 
Bisaccioni, joka sen ohessa ottaa vanhempiakin kirjaili- 
joita huomioon, koettaa sovittaa ristiriitaisia tiedonantoja 
Suomen hedelmällisyydestä siten, että selittää maamme 
jakaantuvan kahteen luonnonsuhteiltaan ihan erilaiseen 
1 Invent. Suec. s. 11. Myös ne kohdat, jotka Abelin on lainannut 
Soterin kirjoittamista luvuista, perustuvat alkuaan osaksi Possevinoon. 
? Rerum Germanicarum Libri IV, Francof. a M. 1646—50; I. 
781. Tekijä seuraa myös osaksi Possevinoa. Lotichius (1598—1669) 
oli lääkäri, historioitsija ja latinankielinen runoilija. 
3 Memorie historiche, Venetia 1642, Lib. I s. 10, 11. Bisaccioni, 
kirjailijja, sotilas ja valtiomies, synt. Ferrarassa 1582, kuoli Venet- 
siassa 1663. 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 10 
