146 
osaan: toinen (arvattavasti pohjoinen) on hyvin kylmä ja 
lumen peittämä, ja siellä asukkaat lükkuvat suksilla; toi- 
nen osa taas on kaunis ja ilmastoltaan lauhkea. 
Tämän ryhmän kirjailijoista mainittakoon myös sak- 
salainen Prrrus Lucius, jonka esitys Ruotsin valtakun- 
nasta ilmestyi pari vuotta Abelinin teosten jälkeen.! Han 
on siihen melkein sanasta sanaan ottanut Bureus—Soterin 
kuvauksen; hänen kirjansa eroaa muista mainitsemistamme 
siinä, että siihen sisältyy myös Ruotsin lain kuninkaan- 
kaari, Vesterosin perintösopimus y. m. 
Tanskalainen (syntyperältään hollantilainen) histo- 
rioitsija JOHAN ISAK Pontanus (1571—1639) käyttää myös 
ainakin osaksi Bureusta siinä, mitä hän Suomesta mainit- ' 
see historiallisen teoksensa maantieteellisessä johdan- 
nossa.? — Erityisesti Pontanuksen mieltä näyttää kıin- 
nittävän suomenkieli. Hän kertoo, että eräs turkulainen 
Josephus Thomae Cyrolaus (?) äskettäin oli kääntänyt 
Lutherin käsikirjan suomeksi, jota käännöstä harvinaisuu- 
tena säilytettin erään Pontanuksen tuttavan kirjastossa, 
mistä hän oli sen löytänyt. Tekstiinsä hän Juttéa näyt- 
teeksi tästä teoksesta suomenkielisen Isämeidän rukouksen 
ynnä vastaavan latinalaisen käännöksen sekä vertauksen 
vuoksi saman rukouksen jostakin Megiserin kirjoittamasta 
! Historische eigentliche Beschreibung des Königreichs Schwe- 
den... Rinteln, 1634. — Teos on omistettu Ruotsin sotakomissaa- 
riukselle, Eerik Antinpoika Tranalle. 
> Chorographica Regni Daniae Tractusque ejus universi bo- 
realis descriptio. Sisältyy teokseen: Rerum Danicarum Historia li- 
bris X etc. Amstelod. 1631. s. 704 ss. Pontanus oli Hollannista siir- 
tynyt Tanskaan, missä han tuli kuninkaalliseksi historioitsijaksi. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
nel 
