147 
teoksesta 1, huomauttaen samalla niiden keskinäisistä eroa- 
vaisuuksista sekä koettaen selvittää, mitkä näistä suoma- 
laisista sanoista mahdollisesti johtuisivat germaanilaisista 
kielistä. 
Ainoastaan sivumennen mainitsemme, kun on kysy- 
mys tämänaikuisesta Suomea koskevasta maantieteelli- 
sestä kirjallisuudesta, saksalaisen ABRAHAM GÖLLNITZ’IN 
käsikirjan, ? jossa maastamme puhuttaessa mainitaan vain 
Turun ja Viipurin kaupungit. Koko Ruotsin valtakunnan 
esitys ei tässä teoksessa täytä sivuakaan, ja useimmat sen 
maakunnista jätetään mainitsematta, „koska nıissä harvoin 
käydään“. 
Laajempi ja huomattava tarkan ja järjestelmällisen 
jaoituksensa tähden on ranskalaisen jesuiitan PHILIPPE 
Brıer’'in (BR1ETIURSEN, 1601—1668) maantieteellinen teos 
vuodelta 1648,3 jonka toisessa osassa tehdään selkoa 
Ruotsin valtakunnasta. Suomen esityksessä, jonka maa- 
kunnat luetellaan ja kaupungeista sekä linnoista annetaan 
lyhyitä tietoja, tekijä kokonaan seuraa Bureusta. Teok- 
seen kuuluu myös Ruotsin valtakuntaa esittävä kartta, se- 
kin nähtävästi Bureuksen mukaan laadittu. 
Samaa on pääasiassa sanottava Brietiuksen virka- 
veljen ja maanmiehen GEorGEs FOURNIER'in teoksesta, 
1 Vrt. yllä siv. 51. Megiser oli puolestaan vain jäljentänyt tämän 
näytteen Münsterin Kosmografiaan otetusta Isämeidän rukouksesta, 
jättäen 4 ja 6 kirjaimista pilkut pois. 
2 Compendium Geographicum . . . Opera et studio Abrah. Göl- 
niti. Amstelod. 1643, s. 197. 
3 Parallela Geographiae veteris et novae. Auctore Philippo 
Brietio Abbavilleo S. J. Sacerdote. Paris 1648. II s. 169 (cap. IV). 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
