148 
kuitenkin hänkin vielä vanhempien lähteiden mukaan sa- 
noo Suomea hedelmälliseksi. 1 
 Tärkeämpi lähinnä edellämainittuja on aineeseemme 
nähden steijermarkilaisen MARTIN ZEILLER’IN verrattain 
laaja teos Ruotsin valtakunnasta ynnä Suomesta, ? josta 
ensimäinen painos ilmestyi v. 1647, vaikka hänkin käyt- 
tää vain sellaisia lähteitä, joista jo olemme tehneet selkoa. 
Tämä Suomea koskeva esitys on kenties laajın sellaisista 
ulkomaan kirjallisuudessa tavattavista, joille Bureus on ollut 
päälähteenä. ® Häntä niet Zeiller etupäässä seuraa, mutta 
liittää esitykseensä sen ohessa, tehdäkseen sen vaihtele- 
vammaksi, huomattavampia kohtia Olaus Magnuksen y. 
m. teoksista. Niin tavataan hänellä esim. viimemainitun 
kaunis kuvaus Bothniasta siinä löytyvine Tornion kauppa- 
paikkoineen ja esitys muutamista Suomen paikoista, kuten 
Viipurista ihmeellisine luolineen, Hangosta kallioon hakat- 
tuine vanhoine vaakunoineen ja kirjoituksineen sekä Savon- 
linnasta mustine vesineen ja kaloineen. Näiden kohtien va- 
linta näyttää todistavan, mitä Zeilleristä kerrotaan, että 
hän oli jotenkin herkkäuskoinen ja epäkrntillinen. + Käkisal- 
! Georgii Fournier E. S. J. Geographica orbis Notitia... Franco- 
furti 1668, Lib. II. cap. XIV s. 68. 
? Regnorum Sueciae, Gothiae magnique Ducatus Finlandiae ut 
et Livoniae ... descriptio nova. Amstelod. 1656. Esipuhe allekir- 
joitettu 1649. Warmholtzin mukaan (Op. cit. I, 57) ensimäinen pai- 
nos ilmestyi main. vuonna. Teos on myös painettu Ulmissa 1650 ja 
1658. — Martin Zeiller, synt. 1589, + 1661, oli koulunjohtaja Ulmissa. 
3 Se käsittää sivut 28—41 vuoden 1656 painoksessa (12°), jo- 
hon vielä tulee lisäksi yksityisten paikkojen kuvaukset, yhteensä noin 
9—10 sivua, joten Suomen osalle niitä kaikkiaan tulee noin 22. Koko 
teoksessa on 783 sivua. 
+ Warmholtz, Op. cit. I, 57. Kuitenkin Zeiller lausuu epäilyk- 
siä Olauksen Viipurin luolaa koskevan kertomuksen johdosta. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
