149 
mea kuvataan Bureuksen ja Turkua, kuten jo mainittiin, 
Moersbergin ainakin silloin vielä painamattoman matkakerto- 
muksen mukaan. ! Viimemainitusta kaupungista puhues- 
saan Zeiller huomauttaa, viitaten Mikael Friedenbornin 
ylistyspuheeseen Kristiinan kunniaksi,? että kuningatar 
näkyy Suomeen perustaneen akatemian, jommoista tässä 
maassa ei aikaisemmin ole ollut. Paitse edellämainittuja 
kirjailijoita Zeiller luettelee lähteinään vielä Münsterin, 
Chytraeuksen, Bertiuksen, Meursiuksen, Pontanuksen ja 
Henningin teokset sekä Janssoniuksen y. m. kartat. 3 
Bureus—Soterin teoksen tuntee myös itaalialainen 
hengellinen ALBERTO VIMINA, joka mainitsee sen Puolan 
sisällisiä sotia esittävässä kirjassaan, missä myös tava- 
taan relatsioni Ruotsin valtakunnasta.* Vimina oli oman 
ilmoituksensa mukaan v. 1653 oleskellut Ruotsissa, 
mahdollisesti jonkun lähetystön asioissa. Onko hän käy- 
nyt Suomessakin, emme tiedä; se mikä hänen kerto- 
muksessaan maatamme koskee, on enimmäkseen otettu 
Bureuksesta. Pohjoisosaa Suomea Vimina sanoo, kuten Lap- 
piakin, niin karuksi, ettei siellä voida minkäänlaista maan- 
viljelystä harjoittaa, joten asukkaat elävät yksinomaan 
metsästyksestä ja kalastuksesta. — Sivistyskantaa Ruot- 
1 Vrt. yllä siv. 88. 
2 Mich. Friedenborn, Gratulatio Panegyrica. Painettu Stetti- 
nissä 1645 ja Greifswaldissa 1650 (Warmh. Op. eit. VII). 
3 Zeilleriä seuraa vuorostaan Stettinin pedagogion professori 
Joh. Micraelius (1597—1658) siinä, mitä hän lyhyesti mainitsee Suo- 
mesta teoksessaan Historia Politica qua Imperiorum . . . fata ad a. 
1648 describuntur, s. 298. Tämä teos ilmestyi painosta vasta 1702. 
2 Historia delle guerre civili di Polonia divisa in cinque libri... 
Relatione della Moscovia e Suetia e loro Governi di don Albert 
Vimina Bellunese . . . In Venetia 1671. s. 327 ss. 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
