162 
ja 10 jalkaväen rykmenttiä, jaettuna 120:een lipulliseen, 
mikä kirjoittajan mukaan tekisi noin 3,600 ratsumiestä ja 
12,000 jaikamiestä. (Kaikki kuninkaan käytettävinä olevat 
sotavoimat hän laskee vähintäin 81,800:ksı mieheksi) !. Yllä- 
mainittu Lungwitz teoksessaan Dreyfacher Schwedischer 
Lorbeerkranz ilmoittaa Kustaa Aadolfin sotajoukossa hä- 
nen tullessaan Saksaan olleen 9 rykmenttiä suomalaista 
jalkaväkeä ja 3,000 suomalaista ratsumiestä 2 MERCURE 
FRANÇAIS teoksen mukaan oli kuningas Suomesta nostat- 
tanut 9,000 miesta?. — Nämät luvut eivät ole lian suu- 
ria, itse asıassa lienee Suomesta nostettu väki v. 1630 teh- 
nyt 10,000 miestä jalka- ja 4,000 miestä hevosväkeä, ja seu- 
raavina aikoina oli tama sotavoima tavallisesti vielä suu- 
rempi; kaikki nämät sotilaat eivät kuitenkaan palvelleet 
Saksassa + 
Kuten tunnettu saapui myöhemmin useampia kertoja 
uusia suomalaisiakin joukkoja sotavoiman vahvistamiseksi, 
josta myös samanaikuiset lähteet puhuvat. 
Mainitkaamme nyt mitä lähteemme kertovat suoma- 
laisten ominaisuuksista yleensé. — Kustaa Aadolfin soti- 
laita kuvaa yllamainitun lentokirjan tekijä, (jonka nimeä 
ei ilmoiteta, vaan jota nimilehdellä sanotaan ylhäiseksi 
keisarilliseksi mutta reformeerattuun uskoon kuuluvaksi 
aatelismieheksi) seuraavilla lauseilla, joita sittemmin usein 
toistetaan tämän ajan kirjallisuudessa. Suomalaisista ja 
ruotsalaisista oli kuninkaalla muka nämät edut: 
! Samoin esim. M. Bisaccioni teoksessaan Memorie Histo- 
riche I, 55. 
? Op. cit. s. 47. 
Merc. franc. Tom. XVI, s. 281. 
+ Kts. ©. A. Hainari, Suomalaiset kolmekymmenvuotisessa so- 
dassa, Oma maa III, 710,. 
w 
Bidrag t. känned. af Finl. 
