rustus; että sellaisia joukkoja olisi taistellut kuninkaan so- 
tavoimassa, ei tietysti pidä paikkaansa t. 
Mainittakoon vielä eräs lentokirja, missä esiintyy ku- 
vattuina edustajia kolmesta Ruotsin sotajoukossa palvele- 
vasta oudosta kansakunnasta, nimittäin lappalainen, suoma- 
lainen ja irlantilainen (tarkoittaa luultavasti skotlantilaista) 2. 
„Irlantilaisella“ on leveä lakki, pitkä tukka, vyön koossa 
pitämä, yli polvien ulottuva ruutuinen takki, jousi ja viini, 
miekka sivulla ja lukkopyssy. Lappalaisella on karvalakki, 
karvainen ripustin viitankauluksena ja niinikään jousi viini- 
neen, miekka ja pyssy. Suomalaisen lakki on lappalai- 
sen lakin kaltainen, hänen takkinsa on lyhyt ja kokonaan 
napitettu. Hän on varustettu ainoastaan miekalla ja pys- 
syllä ja kantaa rintavyössä ruutipatrooneja. — Kuvaan kuu- 
luu selitys, jossa annetaan mitä ihmeellisimpiä tietoja irlan- 
tilaisen kestävyydestä ja kyvystä tulla pitkät ajat ravin- 
notta toimeen ja kysytään, eivätkö ne kirjavat hyönteiset, 
mitkä joku aika sitten ovat Saksaan ilmestyneet, samoin 
kuin ne oudot linnut, joita ei kukaan ole tuntenut, ole 
ennustaneet näitä vieraita kansoja. — Lappalaisesta anne- 
taan nimikään selitys, samantapainen kuin yllä mainitse- 
mamme, mutta suomalaisesta ei mitään, ja itse teksti, joka 
on runomittainen, sisältää vuoropuhelun ainoastaan mo- 
lempain ensinmainittujen kansain edustajain välillä. 
1 Vasta eräs myöhempi kirjailija, tunnettu polyhistori Job Lu- 
dolf (1624—1704), kieltää jyrkästi tämän väitteen teoksessaan Allge- 
meine Schaubühne der Welt (Frankfurt a. M. 1699) ja sanoo lappa- 
laisia kansaksi, joka jo ruumiinrakennuksensa tähden on sotapalve- 
lukseen kokonaan kelpaamaton (Tom. I, col. 576 muist.). 
? Seltsames Gespräch, so in dem König]. Schwedischen Lager zwey 
frembde Nationen.... gehalten etc. 1631 (Deutsche politische Pasquille 
aus dem 17 Jahrh.: Deutsches Museum für Gesch., Literatur, Kunst u. 
Alterthumsforschung hrsg. v. Ludvig Bechstein, II s. 249, Jena 1843). 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 12 
