182 
kaikki maailman myrskyt lähettääkseen heidät vaikkapa 
äärimmäiseen Pohjolaan takaisin... He sanoivat myös, 
ett’eivät lappalaiset voineet toimittaa mitään siellä, missä 
heitä ei ollut, ja että he olivat sentapaisia, etteivät voineet 
hengittää muuta kuin oman maansa ilmaa j. n. e. 
Erittäin kuvaava vallitsevalle kansanomaiselle käsi- 
tykselle pohjoismaalaisten peljättävyydestä tässä suhteessa 
on, mitä Salemin luostarin munkin SEBASTIAN BURSTER IN 
muistiinpanoissa ! kerrotaan tapahtumista Bregenzin val- 
loituksessa (jonka Bodenjärven rannalla sijaitsevan kau- 
pungin Wrangel anasti v. 1647). Painatamme sentähden 
tähän hänen sanansa täydellisinä: 
„So ist aber ain solches ungewüdter, luft, saussen 
und braussen eben zur selben zeit, wol 2 oder 3 tag und 
nacht lang, angestanden, dass vermaint, ess werde alle 
heysser und palest zue haufen werfen, also und dass sich 
kain schüff von dannen sich möchte bewögen; hat man 
auch gänzlich dafürgehalten, haben solches (weylen dise 
Lapp- und Seeländer ? in dieser und dergleichen hexen- 
und unholden künsten wol erfahren und bey ihnen für 
ain freye kunst gehalten und passiert) ungewidter selbsten 
gemacht und verzoberet. Dan man für gewiss gesagt, 
dass ain ganzes regument under ihnen dem schwarzen 
Caspar ergeben und verschrieben seye, welcher ihnen 
! Julkaistut ensikerran täydellisinä vasta v. 1875 (Sebastian 
Bürsters Beschreibung des Schwedischen Krieges 1630—1647, hrsgg. 
v. Friedr. v. Weech, Leipzig 1875 s. 241). 
? Onkohan käsikirjoituksesta kenties väärin luettu pro Finnlän- 
der? Joka tapauksessa suomalaisia joukkoja oli mukana kaupungin val- 
loituksessa. Vrt. K. Grotenfelt, Muistoja 30-vuotisesta sodasta (Päivä- 
lehti 29 p. heinäk. 1903). 
Bidrag t. känned. af Finl. 
