186 
Nimenomaan suomalaisten taikataitoon viittaa seu- 
raava, erään runon pitkä ja kummallinen päällekirjoitus, 
mika runo niinikään on pilkkalaulu Tillyn tappion joh- 
dosta Breitenfeldin luona:! „Tilly-Schwedisches Concert 
und Contrapunct von groben schweren Nothen darvon 
die Köpfe bluten und zum Final ein hartes schwedisches 
Obendrauf oder Zugab. Finländische Gauckeltasch sampt 
einem Tilly Schwedischen Concert etc. Newlich an einem 
Orth an die helle liechte Sonne gebracht von Einem wun- 
derlichen seltzamen Abenthewrer, und wass für schreck- 
liche Gespücknus und Ungehewr in solcher Tasch gestochen 
werd ihr hören. Gedruckt uber dem Balthischen Meer, 
hinder Finnonien in Ingermanlandt, Im Jahr Da man zalt 
364 Tage etliche st. (unden) und m(inuten) unnd gleich 
so viel Nächte als Tage.“ — Itse runossa ei kuitenkaan 
puhuta mitään sen enempää suomalaisista ?. 
Suomalaisten tai oikeastaan ,Scritofinnien* loitsutai- 
toa kehuu myös Caspar Barlaeus yllämainitussa ylistys- 
runossaan Kustaa Aadolfista, jossa taidossa he muka ovat 
kaikkien Itämaiden viisaiden ja Kreikan oraakkelien ver- 
taisia. Kuvauksessa tavataan muistoja Olaus Magnuk- 
sesta ynnä muista kirjailijoista: 
»Chaldaei siluere senes, et corniger Ammon 
Et Dodona loquax et pulso numine Delphi 
Et raptis olim sapiens Hetruscus in extis; 
1 Lentokirja v:lta 1632, kts. F. W. v. Ditfurth, Op. cit. N:o 79, 
s. 209; F. L. v. Soltau, Einhundert deutsche histor. Volkslieder, Leipz. 
1836, N:o 78 s. 490. 
> Kenties mainitaan suomalaisten taikataidosta myös „Carttenspiel 
der Finländer“ nimisessä lentokirjassa (Ulm), jota emme ole olleet tilai- 
suudessa näkemään. E. Weller, die Lieder des Dreissig jahrigen Krie- 
ges, Basel 1855. Bibliographie. 
Bidrag. t. känned. af Finl 
