Finlandis datur illud opus, Vallonia (?) Suecos 
Adjuvat, et faciunt signat quas linea turres. 
Non minor haec virtus rapidum quam currere in hostem. 
Tantum audax absolvit opus, quod quattuor anni 
Vix facerent, struxere dies, ex ordine Regis 
Regula certa, modus validus, perfectio nata.“ 
Niin sanotusta Demminin kahakasta (elok. 1630), 
missä Kustaa Aadolfin sanotaan olleen vähällä joutua van- 
giksi, kerrotaan lähteissä vaihtelevalla tavalla, ja tähän 
epävarmuuteen on kenties osaksi ollut syynä se, että 
kavalluksesta, jonka uhriksi kuningas oli joutumaisil- 
laan, tahdottiin puhua niin vähän kuin mahdollista. Sitä 
osasta, mikä suomalaisilla olisi ollut kuninkaan pelastami- 
sessa, vaihtelevat tiedot nıinıkään!. Eräässä relatsionissa 
v:lta 1631 (tuossa jo ennen mainitsemassamme „Schreiben 
aus dem königlichen Läger“) asia esitetään seuraavasti: 
Kun kuningas elokuun alussa v. 1630 kävi tarkasta- 
massa Görtzin luona olevaa solaa, hyökkäsivät äkkiarvaa- 
matta hänen päällensä muutamat komppaniat neaappeli- 
laisia, hänen omat miehensä hajoitettiin, ja hän itse ve- 
dettiin alas hevosen selästä sekä laahattiin vangittuna hy- 
vän matkaa vihollistensa hevosten jäljestä, kuitenkin tun- 
temattomana. Tästä vaarasta pelastivat hänet suomalaiset, 
! Ei kuitenkaan missään niistä samanaikuisisista lähteistä, jotka 
ovat olleet käytettävinämme (ei myös luotettavan Chemnitzin teok- 
sessa, joka ei ollenkaan mainitse tapausta) sanota nimenomaan suo- 
malaisiksi kuninkaan suojelijajoukkoa, vaan usein kyllä niitä, jotka 
hänelle myöhemmin tulivat avuksi. — Mitä itse tämän tapauksen to- 
denperäisyyteen tulee, niin se, kuten tunnettu, on riidanalainen. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
