197 
oikealla sivustalla, jota siipeä kuningas itse johti. Heidän 
lukumääräänsä sanotaan Inventarium Sueciae teoksessa 
8:ksi lipulliseksi, 1 CHEMNITZ ilmoittaa sen kahdeksi ryk- 
mentiksi.? Suomalaisten osallisuudesta voitossa kertovat 
monet lähteet. Eräs lentokirja, 3 jonka tekijällä ei kui- 
tenkaan näy olleen oikeaa käsitystä joukkojen sijoituk- 
sesta, mainitsee erityisesti, että ne suomalaiset, jotka ruot- 
salaisten ja saksalaisten kanssa seisoivat keskustassa ku 
ninkaan ja Hornin komennossa, huomattavalla tavalla ot- 
tivat osaa viimeiseen ratkaisevaan hyökkäykseen. * Kustaa 
Hornin ansiosta, joka saksilaisten paettua kauan sai yksin 
kestää Tillyn mitä ankarinta hyökkäystä, huomauttaa 
erityisesti GEORG ENGELSÜSS sotahistoriassaan. 5 
Varsinkin suomalaisia ratsumiehiä ylistetään tässä 
1 Inv. Suec. s. 348. Samoin Theatrum europaeum II, (Frankf. a 
. M. 1637), johon kuuluvassa taistelua kuyaavassa vaskipiirroksessa myös 
erityisesti näkyy suomalaisia ratsumiehiä, s. 424); Mercure francais 
XVII (1631) s. 670; Khevenhiller, Annalium Ferdinandeorum XI Theil, 
kol. 1870. W. Opitzin mukaan (Die Schlacht bei Breitenfeld, Leipzig 
1892 s. 54), joka mainitsee ruotsalaisiakin lähteitä, oli siellä 3 suomalai- 
sen ratsuväen rykmenttiä, nim. Stälhandsken, Wunschin ja Hornin. 
2 Königlichen Schwedischen in Teutschlandt geführten Kriegs I 
Theil durch I. K. M. zu Schweden Historiographum Bogislaff Phi- 
lipp v. Chemnitz . . . Alten Stettin 1648. I, 210, vrt. alemp. s. 213. 
3 Wahrhafftiger und eigentlicher Bericht des blutigen Treffens 
so zwischen I. K. M. auss Schweden... und... graff Joh. v 
Tylli ... vorgangen. Flugsch. 1631. N:o 94 Berlin. 
* Kuten tunnettu Horn johti vasenta siipeä. Kenties kuitenkin 
tämä tekijä käsittää saksilaisen sotavoiman muodostaneen ikäänkuin 
koko armeijan vasemman siiven. 
5 Historia exereituum oder von Kriegs-Rüstung der evangel. 
Könige, Chur- und Fürsten ete. durch Georgium Engelsüss. Frankf. 
a. M. 1648, I. s. 74. 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
